kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Militära grader i Förenta Staternas armé under första världskriget

Militära grader i Förenta Staternas armé under första världskriget visar tjänstegrader och gradbeteckningar i den amerikanska armén under första världskriget, samt de militära gradernas svenska motsvarigheter under samma tidsperiod. Den visar också den fredstida månadslönen för varje grad före den 1 juni 1917.

Officerare

Graden general of the armies infördes 1919 och John Pershing utnämndes till dess förste innehavare. Ingen särskild gradbeteckning infördes för denna grad.

Källa:

Mellan officer och underofficer

Källa:

Underofficerare, underbefäl och manskap
Underofficerare, underbefäl och manskap utgjorde under namnet Enlisted en enhetlig personalkategori i den amerikanska armén.

Källa:

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Steven A. Bingaman (2013), The History of American Ranks and Rank Insignia.
 DeWitt Clinton Falls (1917), Army and Navy Information.
 Dion Williams (1918), Army and Navy Uniforms and Insignia.

Se även
Militära grader i Förenta Staternas armé under andra världskriget

Första världskriget
USA under första världskriget
Bindmössa

Bindmössa är en liten rundkullig styv kvinnomössa, idag främst vanlig i folkdräkter. Namnet kommer av att den ursprungligen drogs ihop i nacken av band.

Bindmössan har sitt ursprung i Frankrike vid mitten av 1500-talet, där den då bars som änkeplagg tillsammans med ett dok. Den introducerades i England av Maria Stuart och kallades då "french hood". Under 1600-talet blev den vanlig främst bland präst- och borgarfruar. Den bars då oftast över en tunn vit linnehätta. Bindmössan var ursprungligen ganska mjuk men blev under 1700-talet allt hårdare och styvades då vanligen upp med en fyllnad av papier-maché, filtat ylle, tagel eller liknande, samtidigt som den blev mindre, från att ha täckt öronen flyttades den upp på nackskulten. Ännu under 1800-talet förekom den bland borgarfruar men då främst äldre personer. Samtidigt blev plagget vanligt hos allmogen.

Från att på 1600-talet oftast ha tillverkat i mörkt siden blev bindmössorna under 1700-talet ljusare, ofta med blommigt eller blombroderat siden. Vid sidan av siden användes även enklare material som tryckta bomulls- eller Linnetyger. Till den senare bindmössan hörde vanligen ett "stycke", en stärkt tygremsa, dold av mössan och formad efter dennas framkontur för att hålla håret på plats, och på sina håll även en spets längs mössans framkant. Mössan  är fodrad med enfärgat eller tryckt linnetyg och kallas också styckemössa. Vanligt är också att bindmössan försetts med nackrosett.

Bindmössan, var den vanligaste huvudbonaden hos allmogekvinnor på  i Sverige och ersatte lärftshatten i Finland. I sydvästra Finland användes bindmössor redan på 1700-talet och bruket spred sig ända till norra Österbotten. Mössorna användes allmänt långt in på  och ännu senare till fest. 

I Sverige och Svenskfinland  
förekommer bindmössan i flera trakters folkdräkter, bland annat i Bohuslän, delar av Västergötland, Häverödräkten med flera platser. I vissa delar av Uppland och Västmanland levde bindmössan kvar även sedan folkdräkterna i övrigt lagts bort.

Referenser

Källor
 
 Nationalencyklopedin multimedia plus, 2000 (uppslagsord bindmössa)

Noter

Externa länkar 
 

Huvudbonader
Militära grader i Österrike

Militära grader i Österrike visar visar tjänstegrader och gradbeteckningar i Bundesheer, Österrikes försvarsmakt, samt tjänstegradernas svenska motsvarigheter enligt 2009 års befälsordning.

Generalspersoner

Officerare

Underofficerare

Rekryter och soldater

Referenser

Se även 
Militära grader i Österrike-Ungern

Österrike
Österrikes militär
Grader i Skytteförbundet Strzelec

Grader i Skytteförbundet "Strzelec" visar den hierarkiska ordningen i ZS „Strzelec” OSW, en frivillig försvarsorganisation i Polen, som driver sin verksamhet i samarbete med försvarsministeriet, gränsbevakningsväsendet, civilförsvaret och det polska scoutförbundet. Det är en fortsättning på den frivilliga skytterörelse som fanns i det fria Polen under mellankrigstiden.

Skyttar

Underofficerare

Officerare

Referenser

Polens samhälle
Polens militär
Polen
Li Pu

Li Pu, född 824, död 828 var en kejserlig prins av kinesiska Tangdynastin. Han var äldste son till kejsar Jingzong. Han dog redan år 828 enbart 4 år gammal.

Referenser

Födda 824
Avlidna 828
Kinesiska prinsar
Män
Personer i Kina under 800-talet
Kerstin Kvint

Kerstin Inger Linnea Kvint, född Bigert den 6 december 1936 i Enskede församling i Stockholm, död 26 april 2023 i Västerleds distrikt i Stockholm, var en svensk litterär agent. Hon var bland annat Astrid Lindgrens sekreterare.

Biografi
Kerstin Kvint var dotter till ingenjören Einar Bigert och Karin M, ogift Nilsson. Efter realexamen 1952, 15 år gammal, anställdes hon av Rabén & Sjögren bokförlag där Astrid Lindgren var barnbokschef. Med tiden fick hon hjälpa Astrid Lindgren med allehanda uppgifter, och hon innehade fram till 1983 olika poster som produktionsassistent, VD-sekreterare och exportchef. Under denna period tog hon 1955 även examen från Grafiska institutet.

1982 blev hon personlig sekreterare åt Astrid Lindgren. Hon startade 1983 eget företag Kerstin Kvint Literary & Co-Production Agency med försäljning och samproduktion av skandinavisk litteratur. Hon var ordförande i Förlagsklubben 1982–1984 och styrelseledamot i Svenska PEN-klubben 1983–1985.

Familj 
Åren 1958–1971 var Kerstin Kvint gift med tandläkaren Sven Kvint (född 1935) och fick med honom två barn, journalisten Annica Kvint (född 1962) och låtskrivaren Peter Kvint (född 1965).

Kerstin Kvint var från 1975 gift med författaren Lennart Frick (född 1939), son till pastor Helge Frick och Anna, ogift Lindgren. Hon är faster till Mats Bigert.

Bibliografi i urval

Referenser

Externa länkar

Svenska författare
Födda 1936
Avlidna 2023
Kvinnor
Astrid Lindgren
Personer från Stockholm
Söderdalen

Söderdalen är ett bostadsområde i kommundelen Jakobsberg i Järfälla kommun. Det nya bostadsområdet var innan plats för flera företagslokaler i ett industriområde. När hela området är färdigbyggt kommer det finnas över 1250 lägenheter.

Längs Bällstaån i södra Jakobsberg växer en helt ny stadsdel fram. Under de närmaste åren kommer ett uttjänt industriområde att förvandlas till ett femtontal bostadskvarter med sammanlagt cirka 1 250 lägenheter. Husen i Söderdalen kommer att ligga i en grön parkmiljö med grönområden och vattenspeglar. Med i planerna för området finns även lokaler för närservice och olika typer av mötesplatser, samt två förskolor.

Referenser
http://www.jm.se/bostader/sok-bostad/stockholm/jarfalla/soderdalen/
Jakobsberg
Militära grader i Japan under andra världskriget

Militära grader i Japan under andra världskriget visar tjänstegrader och gradbeteckningar i den japanska krigsmakten 1939-1945 samt tjänstegradernas motsvarigheter i den svenska krigsmakten vid samma tid.

Kejserliga japanska armén
Under andra världskriget använde den japanska armén två uniformsmodeller, modell 90 (1930) och modell 98 (1938). Båda fanns i sommar- och vinterversioner i respektive ylle och bomull. På uniform modell 90 bars gradbeteckningarna på falska epålettslejfer; på uniform modell 98 på kragspeglar.

Officerare

Underofficerare

Manskap

Kejserliga japanska flottan

Officerare

 

Officerare bar gradbeteckningar i form av guldgaloner på paraduniformen och svarta galoner på daglig dräkt. På den dagliga dräkten bars även gradbeteckningar på kragspeglar av samma typ som armén, men med svart underlag och stiliserade körsbärsblommor i stället för stjärnor. På den kakifärgade uniformen av armétyp bars gradbeteckningar enbart på kragspeglarna. På kappor och den helvita sommaruniformen bars gradbeteckningarna i form av körsbärsblommor på axelklaffarna.

Officerare som inte tillhörde sjöofficerskåren bar facktecken i form av färgat kläde mellan guldgalonerna och färgade paspoaler på kragspeglarna: 
 Lila = Mariningenjörskåren
 Rött = Marinläkarkåren
 Vitt = Marinintendenturkåren
 Brunt = Skeppsbyggnadskåren
 Vinrött = Tygkåren
 Blått = Marinflygofficerare

Underofficerare och sjömän

{|class=wikitable style=" text-align: center;"
!Tjänstegrad till 1942 
!Tjänstegrad från 1942
!Gradbeteckning modell 1942
|-
| colspan="3" align="left"| <center> Underofficerare 下士官　(Kashikan) 
|-
| colspan="2"|兵曹長 Heisōchō (Flaggunderofficer)||
|-
| colspan=2"| 海軍少尉候補生 Kaigun Shōi Kōhosei (Flaggkadett)||
|-
|一等兵曹 Ittōheisō|| 上等兵曹 Jōtōheisō Underofficer av 2. graden || 
|-
|二等兵曹 Nitōheisō || 一等兵曹 Ittōheisō Flaggkorpral  || 
|-
|三等兵曹 Santōheisō||二等兵曹 Nitōheisō Korpral  || 
|-
| colspan="3" align="left"|<center> Sjömän 水兵 (Suihei)
|-
|一等水兵 Ittōsuihei || 水兵長 Suiheichō 1. kl. sjöman || 
|-
|二等水兵 Nitōsuihei' || 上等水兵 Jōtōsuihei    2. kl. sjöman || 
|-
|三等水兵 Santōsuihei||一等水兵 Ittōsuihei    3. kl. sjöman|| 
|-
|四等水兵 Yontōsuihei || 二等水兵 Nitōsuihei   3. kl. sjöman || 
|-
|}

Färgerna på de stiliserade körsbärsblommorna angav yrkesavdelning:
 Gul = Däck
 Lila = Maskin
 Ljusblå = Flyg
 Grön = Flygteknisk
 Röd = Sjukvård
 Vit = Intendentur
 Mörkblå = Musik
 Brun = Skeppsbyggnad
 Ljust rödviolett = Mekanik

Referenser
 
Källor
 Andrew Mollo (1981), The Armed Forces of World War II: Uniforms, Insignia and Organization (New York: Crown Publishers, Inc.)
 Gary Nila (2002), Japanese Naval Aviation Uniforms and Equipment 1937-45 (Osprey Publishing).
 United States Navy Department (1941), Uniforms and Insignia Foreign Navies (Washington, DC).
 United States War Department (1944), Handbook on Japanese Military Forces'' (Washington, DC).

Noter

Se även
 Militära grader under andra världskriget

Japan
Japans militär
Militära grader under andra världskriget
Hyttpredikan

Hyttpredikan är benämningen på den predikan som kan hållas vid ett bruk. Syftet var ursprungligen att välsigna arbetet genom att hålla en enkel gudstjänst för boende och anställda vid bruket, särskilt då anläggningen skulle tas i drift för första gången.

Företeelsen finns belagd från ett flertal bruk, till exempel Kosta glasbruk 25 juli 1742, Skårsjö masugn (Edsbruk) tionde söndagen efter trefaldighet 1757, Åminne järnbruk och masugn 1826, Johansfors glasbruk augusti 1891, Björkshults glasbruk 24 oktober 1892, Långaskruvs glasbruk 12 juli 1894 och Nybro glasbruk 28 oktober 1917.

Företeelsen var viktig då en ny anläggning skulle tas i bruk, men blev ovanligare i början av 1900-talet. Den har emellertid på sina håll fortsatt in nutiden och brukar då uppmärksammas i massmedia, till exempel vid Målerås glasbruk 9 februari 2014.

Masugnspredikan 
Masugnspredikningar var predikningar som förekom under påblåsningar av masugnar i Sverige under modern tid. Anledningen till dessa speciella gudstjänster var att de anställda inte kunde lämna masugnen så länge den var i gång, ej heller för kyrkobesök, varför sockenprästen i stället kom och förrättade gudstjänst på plats.

I Tabergs bergslag avskaffades masugnspredikningarna 1849. Så skedde efter hand även på andra håll.

Hembygdsföreningen i Åkers styckebruk har på senare tid anknutit till traditionen genom att arrangera masugnspredikningar vid bruket.

Källor

Noter 

 
Sveriges industrihistoria
Teologi
Bergsbruk
Kristendomens historia i Sverige
Kristna liturgier och riter
Alfred Bindslev

Alfred Bindslev, född 21 juni 1896, död 30 maj 1954 var en dansk politiker.

Bindslev tog 1920 en teologie kandidatexamen och verkade 1921-1933 som präst. Han blev 1926 medlem av Folketinget som representant för Konservative Folkeparti, var 1925-1938 ledamot av Köpenhamns stadsfullmäktige, från 1938 rådman och från 1940 borgmästare för skol- och undervisningsfrågor. Bildslev utgav bland annat Kampen om Skolen (1935) och Konservatismens historie i Danmark (3 band, 1936-1938). Han var under många år en uppskattad prediant och präst på modet men lämnade verksamheten för att helt ägna sig åt politiken. Bindslev framträdde ofta som företrädare för en ganska skarp konservatism.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Danska politiker under 1900-talet
Danska präster under 1900-talet
Födda 1896
Avlidna 1954
Män
Svensk uppslagsbok
Nordqvist

Nordqvist, är ett svenskt efternamn som kan skrivas på olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Nordqvist 3 985
 Nordkvist 1 259
 Nordquist 814
Tillsammans blir detta 6 058 personer.

Personer med efternamnet Nordqvist eller med varianter av detta namn

 Anna Nordqvist (född 1987), golfspelare
 Arvid Nordquist (näringslivsman) (1858–1922), specerihandlare och företagsledare
 Arvid Frithiof Nordqvist (1828–1889), finländsk filolog
 Björn Nordqvist (född 1942), fotbollsspelare
 Camilla Nordquist (född 1970), programledare
 Conrad Nordqvist (1840–1920), dirigent, kompositör och musiklärare
 Daniel Dronjak Nordqvist (född 1973), moderat politiker
 Elisabeth Nordkvist (född 1951), skådespelare
 Enoch Nordqvist (1898–1952), frälsningsofficer och tonsättare
 Gilbert Nordqvist (1897–1969), militär
 Gustaf Nordqvist (1886–1949), organist och kompositör
 Gustaf Fredrik Nordqvist (1847–1925), frikyrkoledare
 Harald Nordqvist (1884–1947), fiskeribiolog
 Helene Nordquist
 Jan Nordkvist
 Jens Nordqvist
 Johan Nordquist
 Jonas Nordquist
 Kaj Nordquist
 Karl Rune Nordkvist
 Kew Nordqvist
 Lina Nordquist
 Magnus Nordquist
 Margareta Nordqvist
 Mattias Nordkvist
 Monica Nordquist
 Nathalie Nordquist
 Nils Nordqvist
 Olivia Nordqvist
 Olof Nordquist (1890–1941), militär och ämbetsman
 Olof Nordqvist
 Oscar Nordqvist (1858–1925), fiskeribiolog
Per Nordkvist, flera personer
 Per Nordkvist
 Per Nordquist (1771–1805), konstnär
 Per Eric Nordquist (1940–2002), programledare
 Ragnar Nordqvist (1904–1976), fackföreningsman
 Sigfrid Nordkvist (1889–1962), politiker
 Sven Nordqvist (född 1946), författare
 Ulf Nordquist (född 1959), musiker
 Ulf Nordqvist (född 1963), bibliotekarie

Källor

Svenska efternamn
Nordvall

Nordvall är ett svenskt efternamn, som kan skrivas på något olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Nordvall 1 217
 Nordwall 241
Tillsammans blir detta 1 458 personer.

Personer med efternamnet Nordvall eller Nordwall

 Adolf Leonard Nordvall (1824–1892), skolman, ämbetsman och djurskyddare
 Akke Nordwall (1939–2011), scenograf och dekormålare
 Axel Nordvall (1870–1938), entreprenör och företagsledare
 Bengt Nordvall (född 1941), simmare
 Bengt Nordwall (1924–1985), filmfotograf
 Elvine Nordwall född Osterman (1908–1997), bildkonstnär och skulptör
 Eric Nordvall (1905–1980), företagare
 Gurie Nordwall (född 1933), skådespelare
 Israel Nordwall (1787–1857), jurist
 Jonas Nordwall (1873–1955), lärare och botaniker
 J.A. Nordwall (1796-1867), kofferdikapten, dispaschör
 Lasse Nordvall (1928–2004), tävlingscyklist
 Lina Nordwall (1832–1889), filantrop
 Mariann Nordwall (född 1937), skådespelare och mimare
 Ulf Nordwall (1903–1971), läkare
 Yngve Nordwall (1908–1994), skådespelare och regissör

Källor

Svenska efternamn
Norén

Norén är ett svenskt efternamn som kan skrivas på olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Norén 6 117
 Noreen 76
 Nohrén 39
 Noréen 27
 Noreén 7
 Noréhn 4
Tillsammans blir detta 6 270 personer.

Personer med efternamnet Norén eller Noreen
 Adolf Noreen (1854–1925), språkforskare, nordist
 Alexander Norén (född 1975), TV-journalist och författare
 Alexander Norén (golfspelare) (född 1982)
 Anders Norén (1928–2015), hydrodynamiker, professor
 Axel Norén (född 1999), fotbollsspelare

 Bertil Norén, flera personer
 Bertil Norén (företagsledare) (1902–1972)
 Bertil Norén (konstnär) (1889–1934), målare, tecknare och grafiker
 Börje Norén (1919–1983), botanist och mikrobiolog

 Carl Norén  (född 1983)), musiker
 Carolina Norén (född 1965), programledare i radio
 Coco Norén (född 1968), professor i franska

 Erik Noreen (1890–1946), filolog, professor i nordiska språk
 Erik Norén (1899–1960), lantbrukare och politiker, socialdemokrat
 Ernst Norén (1876–1959), affärsman

 Fredrik Norén (1825–1890), lantbrukare och politiker
 Fredrik Norén (trummis) (1941–2016), jazzmusiker, kompositör, musikproducent och bandledare

 Gunnar Norén (1920–2013), militär
 Gustaf Norén (född 1981), sångare, gitarrist och låtskrivare
 Göran Norén (1929–2020), åklagare

 Helge Norén (1875–1942), disponent

 Jack Norén (1929–1990), amerikansk jazztrumslagare
 John Norén (1831–1913), hemmansägare och politiker
 Josef Norén (1872–1936), byggnadsingenjör

 Karl Norén, flera personer
 Karl Norén (läkare) (1863–1938), psykiater
 Karl Norén (militär) (1873–1947), sjöofficer
 Karl-Gunnar Norén (1943), militärhistoriker
 Katarina Norén (född 1963), ämbetsman
 Kerstin Norén (född 1950), professor i svenska språket 
 Kjerstin Norén (född 1945), författare och scenkonstnär

 Lars Norén (1944–2021), dramatiker och poet

 Maj Norén (1926–2006), målare

 Neta Norén (född 1962), saxofonist och musikproducent
 Nina Norén (född 1954), skådespelare, regissör och teaterledare

 Ola Norén (född 1972), komiker och radiopratare
 Oscar Norén (1844–1923)), tidningsman och godsägare

 Patrik Norén (född 1992), ishockeyspelare

 Richard Norén (1847–1922), kyrkoherde, hymnolog, kompositör och tecknare

 Signora Norén Eberhardsson(1905–1984)), längdåkare på skidor
 Stefan Noreén (född 1951), diplomat
 Stig Norén (1908–1996), general, chef för flygvapnet
 Svea Norén (1895–1985), konståkare på skridskor
 Sven E. Noreen (1926–2000), historiker och museichef

 Viktor Norén (född 1985), sångare, låtskrivare och producent

 Wilhelm Norén (1876–1938), jurist och ämbetsman

 Ärland Noreen (1888–1970), arkitekt

Källor

Se även
 Norén Fastigheter – fastighetsföretag i Hässleholm

Svenska efternamn
Guldbaggegalan 1964

Den första Guldbaggegalan, som belönade svenska filmer från 1963 och 1964, ägde rum på Vinterträdgården i Grand Hôtel Royal, Stockholm den 25 september 1964. Tystnaden av Ingmar Bergman belönades detta år med priset för Bästa film.

Vinnare

Se även 
 Oscarsgalan 1964
 Golden Globe-galan 1964
 BAFTA-galan 1964

Externa länkar 
 
 Guldbaggelistan på Svensk filmdatabas
 Guldbaggegalan 1964 på Internet Movie Database

1964
Filmåret 1964
1964 i Sverige
Stockholm under 1960-talet
Guldbaggegalan 1965

Den andra Guldbaggegalan, som belönade svenska filmer från 1964 och 1965, hölls den 15 oktober 1965.

Vinnare

Se även 
 Oscarsgalan 1965
 Golden Globe-galan 1965
 BAFTA-galan 1965

Externa länkar 
 
 Guldbaggelistan på Svensk filmdatabas
 Guldbaggegalan 1965 på Internet Movie Database

1965
Filmåret 1965
1965 i Sverige
Stockholm under 1960-talet
Guldbaggegalan 1966

Den tredje Guldbaggegalan, som belönade svenska filmer från 1965 och 1966, hölls den 17 oktober 1966.

Vinnare

Se även 
 Oscarsgalan 1966
 Golden Globe-galan 1966
 BAFTA-galan 1966

Externa länkar 
 
 Guldbaggelistan på Svensk filmdatabas
 Guldbaggegalan 1966 på Internet Movie Database

1966
Filmåret 1966
1966 i Sverige
Stockholm under 1960-talet
Tuna kyrkby

Tuna kyrkby är kyrkby i Tuna socken i Vimmerby kommun i Kalmar län.

Tuna är en by kring Tuna kyrka där även släkten Hammarskölds släktgods Tuna gård återfinns.

En dryg kilometer väster om kyrkbyn ligger tätorten Tuna.

Orter i Vimmerby kommun
Guldbaggegalan 1967

Den fjärde Guldbaggegalan, som belönade svenska filmer från 1966 och 1967, hölls den 9 oktober 1967.

Vinnare

Se även 
 Oscarsgalan 1967
 Golden Globe-galan 1967
 BAFTA-galan 1967

Referenser

Externa länkar 
 
 Guldbaggelistan på Svensk filmdatabas
 Guldbaggegalan 1967 på Internet Movie Database

1967
Filmåret 1967
1967 i Sverige
Stockholm under 1960-talet
Guldbaggegalan 1968

Den femte Guldbaggegalan, som belönade svenska filmer från 1967 och 1968, hölls den 21 oktober 1968 på Operaterrassen i Stockholm, med Harry Schein som värd och Olof Palme som prisutdelare. Filmen Hugo och Josefin, som fick pris för bästa regi och högsta kvalitetspoäng, var den första barnfilm som belönats med guldbagge.

Vinnare

Se även 
 Oscarsgalan 1968

Referenser

Externa länkar 
 
 Guldbaggelistan på Svensk filmdatabas
 Guldbaggegalan 1968 på Internet Movie Database

1968
Filmåret 1968
1968 i Sverige
Stockholm under 1960-talet
En liten smula kärlek

En liten smula kärlek skrevs av Kai Gullmar (musik) och Hasse Ekman (text), och är en sång som spelades in av Alice Babs och utkom på skiva 1941. Den var med i filmen Magistrarna på sommarlov.

Så sent som 2018 gjordes en kortfilm baserad och musiksatt med Babs inspelning av sången., och visades på festivaler i Sverige.

Källor

Fotnoter

Filmlåtar
Kärlekssånger
Svenska sånger
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1941
Jazzlåtar
Sångtexter av Hasse Ekman
Rödryggig sultanspett

Rödryggig sultanspett (Chrysocolaptes stricklandi) är en fågel i familjen hackspettar inom ordningen hackspettartade fåglar.

Utseende och läte 
Rödryggig sultanspett är en stor (29-30 cm) hackspett, lik större sultanspett som den tidigare behandlades som underart till. Den skiljer sig dock genom karmosinröd istället för guldfärgad ovansida, gul näbb (ej svart), mycket svagare vitt streck bakom ögat och svagare mustaschstreck. Det vanligaste lätet är ett mycket snabbt och gällt "kiriririri", mycket snabbare än större sultanspettens motsvarande läte.

Utbredning och systematik 
Fågeln är endemisk för Sri Lanka. Tidigare betraktades rödryggig sultanspett tillsammans med ett antal andra arter i Sydostasien och på Filippinerna som en enda art, Chrysocolaptes lucidus, med det svenska trivialnamnet större sultanspett, och vissa gör det fortfarande. Den urskiljs dock numera vanligen som egen art efter studier.

Levnadssätt 
Rödryggig sultanspett hittas i både låglänt och mer högt belägen skog, huvudsakligen i den så kallade fuktzonen, men även i andra beskogade miljöer. Den födosöker på stora träd på jakt efter ryggradslösa djur som skalbaggar och myror, men troligen även visst växtmaterial. Fågeln häckar huvudsakligen mellan oktober och mars, ibland även tidigare i augusti och september. Både hanen och honan hackar ut bohålet upp till 20 meter upp i ett träd. Arten är stannfågel.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den brittiske geologen och zoologen Hugh Edwin Strickland (1811-1853).

Referenser

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Hackspettar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Sri Lanka
Luzonsultanspett

Luzonsultanspett (Chrysocolaptes haematribon) är en fågel i familjen hackspettar inom ordningen hackspettartade fåglar. Den förekommer i norra Filippinerna. Arten minskar i antal, mnen beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Luzonsultanspetten är en stor hackspett med röd rygg, gulaktig buk med otydlig fläckning och svart på stjärt, vingkanter, hals och bröst. Den har vidare tydligt vit fläckning på bröst, hals och även vitt i en linje bakom ögat. Den kantiga huvudtofsen är svart med vita fläckar hos honan, röd hos hanen. Bland lätena hörs en serie korta ringande toner, "ki-ki-ki-ki-ki!".

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns i norra Filippinerna, på öarna Luzon, Polillo, Catanduanes och Marinduque. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare betraktades luzonsultanspett tillsammans med ett antal andra arter i Sydostasien och på Filippinerna som en enda art, Chrysocolaptes lucidus, med det svenska trivialnamnet större sultanspett. Vissa gör det fortfarande.

Levnadssätt 
Luzonsultanspetten hittas i skogsområden i lågland och lägre bergstrakter.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Hackspettar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Longgang

Longgang är ett stadsdistrikt och säte för stadsfullmäktige i Huludao i Liaoning-provinsen i nordöstra Kina. Det ligger omkring 240 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Shenyang. 

WP:Projekt Kina