kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Siende landsfiskalsdistrikt

Siende landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat som Västerås landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1952 ändrades distriktets namn till Siende landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes hela Tuhundra härad, bestående av kommunerna Dingtuna och Västerås-Barkarö som tidigare låg i Kolbäcks landsfiskalsdistrikt, samt Lillhärad som tidigare låg i Ramnäs landsfiskalsdistrikt. Dessutom tillfördes kommunerna Romfartuna och Skerike från det upplösta Skultuna landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1946 (enligt beslut den 23 mars 1945) inkorporerades Badelunda landskommun i Västerås stad; samtidigt tillfördes Skultuna landskommun (enligt beslut den 21 december 1945) från Ramnäs landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets namn och omfattning.

Från 1918
Siende härad:
Badelunda landskommun
Hubbo landskommun
Irsta landskommun
Kungsåra landskommun
Kärrbo landskommun
Tillberga landskommun
Yttertjurbo härad:
Björksta landskommun
Sevalla landskommun
Tortuna landskommun
Ängsö landskommun

Från 1 oktober 1941
Norrbo härad:
Romfartuna landskommun
Skerike landskommun
Siende härad:
Badelunda landskommun
Hubbo landskommun
Irsta landskommun
Kungsåra landskommun
Kärrbo landskommun
Tillberga landskommun
Tuhundra härad:
Dingtuna landskommun
Lillhärads landskommun
Västerås-Barkarö landskommun
Yttertjurbo härad:
Björksta landskommun
Sevalla landskommun
Tortuna landskommun
Ängsö landskommun

Från 1946
Norrbo härad:
Romfartuna landskommun
Skerike landskommun
Skultuna landskommun
Siende härad:
Hubbo landskommun
Irsta landskommun
Kungsåra landskommun
Kärrbo landskommun
Tillberga landskommun
Tuhundra härad:
Dingtuna landskommun
Lillhärads landskommun
Västerås-Barkarö landskommun
Yttertjurbo härad:
Björksta landskommun
Sevalla landskommun
Tortuna landskommun
Ängsö landskommun

Från 1 januari 1952
Dingtuna landskommun
Kungsåra landskommun
Skultuna landskommun
Tillberga landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Hallstahammars landsfiskalsdistrikt

Hallstahammars landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat som Kolbäcks landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. 1 januari 1952 ändrades distriktets namn till Hallstahammars landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes kommunerna Dingtuna och Västerås-Barkarö till Västerås landsfiskalsdistrikt. Samtidigt tillfördes kommunerna Berg och Svedvi från Ramnäs landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1943 ombildades Svedvi landskommun till Hallstahammars köping. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets namn men inte distriktets omfattning, men antalet kommuner inom landsfiskalsdistriktet minskades vid kommunreformen 1952 genom sammanslagning med grannkommuner.

Från 1918
Snevringe härad:
Kolbäcks landskommun
Munktorps landskommun
Rytterne landskommun
Säby landskommun
Tuhundra härad:
Dingtuna landskommun
Västerås-Barkarö landskommun

Från 1 oktober 1941
Snevringe härad:
Bergs landskommun
Kolbäcks landskommun
Munktorps landskommun
Rytterne landskommun
Svedvi landskommun
Säby landskommun

Från 1943
Snevringe härad:
Bergs landskommun
Hallstahammars köping
Kolbäcks landskommun
Munktorps landskommun
Rytterne landskommun
Säby landskommun

Från 1 januari 1952
Hallstahammars köping
Kolbäcks landskommun
Munktorps landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Surahammars landsfiskalsdistrikt

Surahammars landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat som Ramnäs landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1963 (enligt kungörelsen den 14 december 1962) ändrades distriktets namn till Surahammars landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes Lillhärads landskommun till Västerås landsfiskalsdistrikt och kommunerna Berg och Svedvi landskommun till Kolbäcks landsfiskalsdistrikt. Samtidigt tillfördes kommunerna Fläckebo, Haraker och Skultuna från det upplösta Skultuna landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1946 (enligt beslut den 21 december 1945) överfördes Skultuna landskommun till Västerås landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning. Den 1 januari 1963 sammanslogs Ramnäs och Sura landskommuner för att bilda den nya kommunen Surahammars landskommun, utan att det medförde någon ändring för landsfiskalsdistriktets omfattning.

Från 1918
Snevringe härad:
Bergs landskommun
Ramnäs landskommun
Sura landskommun
Svedvi landskommun
Tuhundra härad:
Lillhärads landskommun

Från 1 oktober 1941
Norrbo härad:
Fläckebo landskommun
Harakers landskommun
Skultuna landskommun
Snevringe härad:
Ramnäs landskommun
Sura landskommun

Från 1946
Norrbo härad:
Fläckebo landskommun
Harakers landskommun
Snevringe härad:
Ramnäs landskommun
Sura landskommun

Från 1 januari 1952
Ramnäs landskommun
Sura landskommun

Från 1 januari 1963
Surahammars landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1962:664: Kungl. Maj:ts kungörelse angående ändring i kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 14 december 1962.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Skultuna landsfiskalsdistrikt

Skultuna landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående områden överfördes då kommunerna Fläckebo, Haraker och Skultuna till Ramnäs landsfiskalsdistrikt och kommunerna Romfartuna och Skerike överfördes till Västerås landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Norrbo härad:
Fläckebo landskommun
Harakers landskommun
Romfartuna landskommun
Skerike landskommun
Skultuna landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Västerfärnebo landsfiskalsdistrikt

Västerfärnebo landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående områden överfördes då Västervåla landskommun till det nybildade Västanfors landsfiskalsdistrikt och kommunerna Karbenning och Västerfärnebo överfördes till Norbergs landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Gamla Norbergs bergslag:
Karbennings landskommun
Västervåla landskommun
Vagnsbro härad
Västerfärnebo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Norbergs landsfiskalsdistrikt

Norbergs landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes Västanfors landskommun till det nybildade Västanfors landsfiskalsdistrikt och de två kommunerna Karbenning och Västefärnebo tillfördes från det upphörda Västerfärnebo landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelserna 1 juni 1951 och 14 december 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Gamla Norbergs bergslag:
Norbergs landskommun
Västanfors landskommun

Från 1 oktober 1941
Gamla Norbergs bergslag:
Karbennings landskommun
Norbergs landskommun

Vagnsbro härad:
Västerfärnebo landskommun

Från 1 januari 1952
Norbergs köping
Västerfärnebo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1951:773: Kungl. Maj:ts kungörelse angående ändring i vissa delar av kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 14 december 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Skinnskattebergs landsfiskalsdistrikt

Skinnskattebergs landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Dess ingående områden överfördes då till det nybildade Hedströmmens landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Skinnskattebergs härad:
Gunnilbo landskommun
Heds landskommun
Skinnskattebergs landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Köpings landsfiskalsdistrikt

Köpings landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Dess ingående områden överfördes då till det nybildade Hedströmmens landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
Den 1 januari 1939 sammanslogs Bro landskommun med Malma landskommun för att bilda Bro och Malma landskommun.

Från 1918
Åkerbo härad:
Bro landskommun
Himmeta landskommun
Malma landskommun
Odensvi landskommun
Västra Skedvi landskommun

Från 1939
Åkerbo härad:
Bro och Malma landskommun
Himmeta landskommun
Odensvi landskommun
Västra Skedvi landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Arboga landsfiskalsdistrikt

Arboga landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Arboga stad i polis- och åklagarhänseende, efter att stadsfiskalstjänsten i staden upphört, men inte i utsökningshänseende. Kungsörs köpings distriktsåklagartjänst upphörde dessutom. 1 januari 1947 inkorporerades Säterbo landskommun i Arboga stad. 1 januari 1948 förenades Arboga stad med distriktet även i utsökningshänseende, och tillhörde då i alla avseenden landsfiskalsdistriktet. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades inte distriktets omfattning, men antalet kommuner inom landsfiskalsdistriktet minskades vid kommunreformen 1952 genom sammanslagning med grannkommuner.

Från 1918
Åkerbo härad:
Arboga landskommun
Björskogs landskommun
Kung Karls landskommun
Kungs-Barkarö landskommun
Kungsörs köping
Medåkers landskommun
Säterbo landskommun
Torpa landskommun

Från 1 oktober 1941
Arboga stad (förutom i utsökningshänseende, som staden skötte själv)
Åkerbo härad:
Arboga landskommun
Björskogs landskommun
Kung Karls landskommun
Kungs-Barkarö landskommun
Kungsörs köping
Medåkers landskommun
Säterbo landskommun
Torpa landskommun

Från 1947
Arboga stad (förutom i utsökningshänseende, som staden skötte själv)
Åkerbo härad:
Arboga landskommun
Björskogs landskommun
Kung Karls landskommun
Kungs-Barkarö landskommun
Kungsörs köping
Medåkers landskommun
Torpa landskommun

Från 1948
Arboga stad
Åkerbo härad:
Arboga landskommun
Björskogs landskommun
Kung Karls landskommun
Kungs-Barkarö landskommun
Kungsörs köping
Medåkers landskommun
Torpa landskommun

Från 1 januari 1952
Arboga stad
Kung Karls landskommun
Kungsörs köping
Medåkers landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Tenntorp

Tenntorp är en tidigare bondgård belägen vid Ältavägen i Nacka kommun. Det gamla torpstället är känt sedan 1603 och består idag av två manbyggnader där den ursprungliga uppfördes troligen så tidigt som i slutet av 1600-talet. Huset utgör därmed kommunens äldsta bevarade byggnad. Den andra manbyggnaden tillkom i början på 1900-talet och är idag privatbostad.

Historik

Tenntorp har sitt namn efter ten som betyder gren, kvist, pinne. Stället är känt sedan 1603 och var bland annat ett dagsverkstorp och ett skogvaktarboställe. Nuvarande huvudbyggnad uppfördes förmodligen i slutet av 1600-talet och är en knuttimrad parstuga, ursprungligen i en våning och påbyggd med en våning under 1800-talets första hälft. 

I en torpsyn från 1855 beskrivs Tenntorp enligt följande: ”Ett hus av timmer och brädpanelad under tegeltak med förstukvist av korsvirke 19 alnar 18 tum lång, 6 alnar 5 tum bred. Köket har två fönsterlufter. Nya tapeter i övervåningen uppsättes”.

Tenntorp utvecklades från ett enkelt dagsverkstorp till ett bärkraftigt småjordbruk. Mellan 1687 och 1697 var Tenntorp prästboställe för prästen Fröselius. Därefter fick närbelägna Källtorp ta över funktionen som prästgård. Tenntorp klarade sig oskadd under rysshärjningarna 1721. På en karta från 1722 redovisas stället som Teen Torp med mark öster och väster om landsvägen (dagens Ältavägen) samt en jordplätt nordväst om Sandasjön. 

Enligt folktron dränkte här vid Sandasjön en bonde från Tenntorp sina tvillingpojkar i Svartbäcken. Barnen hade han fått med sin piga. Det sägs att vid fullmåne, lördagskvällar omkring åttatiden, kan man höra barnskrik på denna plats.

Från och med 1832 var Tenntorp arrendegård under godset Erstavik. Den ursprungliga manbyggnaden är idag (2015) obebodd och i dåligt skick. Huset hyrs ut till Enskede Sportfiskeklubb. Bostadshuset är en putsat 1½ våningars byggnad med tegeltäckt sadeltak. Det härrör från början av 1900-talet och är numera privatbostad. På östra sidan av Ältavägen etablerade sig en handelsträdgård i några av Tenntorps äldre uthus.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Nacka kommun
Erstavik
San Lorenzo de Ascesa ai Monti

San Lorenzo de Ascesa ai Monti, även benämnd San Lorenzuolo ai Monti, var en kyrkobyggnad i Rom, helgad åt den helige Laurentius. Kyrkan var belägen i rione Monti, vid dagens Via dei Fori Imperiali, där den gatan möter Via di San Pietro in Carcere. ”Ascesa” kommer av Scesa di Leone Proto, vilket var ett annat namn på den antika gatan Clivus Argentarius. Diminutivet ”Lorenzuolo” hänvisar till kyrkobyggnadens lilla skala.

Kyrkans historia
Kyrkan nämns i ett dokument från mitten av 900-talet, upprättat av Leone protoscriniarius ("chefsnotarie"), sedermera påve med namnet Leo VIII.

Kyrkan omnämns i Catalogo di Cencio Camerario, en förteckning över Roms kyrkor sammanställd av Cencio Savelli år 1192 och bär där namnet sco. Laurentio de Proto. I en bulla promulgerad av påve Innocentius III 1199 nämns kyrkan som en filial till Santi Sergio e Bacco al Foro Romano, men den blev senare egen församlingskyrka.

År 1704 överläts kyrkan åt kongregationen Pii Operai Catechisti Rurali, som dock lämnade den 1732. Fasaden restaurerades 1840 i nyklassicistisk stil.

Kyrkans interiör
I kyrkan vördades delar av den helige Laurentius aska, bevarad i en förgylld silverurna. Högaltaret hade en målning av Giovanni Alberti, föreställande De heliga Laurentius, Carlo Borromeo och Franciskus av Assisi. Interiören, som hade ett skepp, hade även två sidoaltaren.

Rivning
Under 1920- och 1930-talen lät Mussolini frilägga Kejsarfora och anlägga Via dell'Impero, dagens Via dei Fori Imperiali. Detta föranledde, att kyrkan San Lorenzo de Ascesa ai Monti demolerades 1932.

Bilder

Referenser

Noter

Tryckta källor

Romersk-katolska kyrkobyggnader i Rom (rione Monti)
Ej längre existerande kyrkobyggnader i Rom
Rione Monti
Kyrkobyggnader uppkallade efter den helige Laurentius
Romersk-katolska kyrkobyggnader rivna under 1900-talet
Robert Joseph Bandoni

Robert Joseph Bandoni, född 9 november 1926 i Weeks, USA, död 18 maj 2009 i Ladner, Kanada, var en amerikansk mykolog som huvudsakligen studerade gelésvampar.

Under sina 50 år som professor vid University of British Columbia skrev han fler än 80 vetenskapliga artiklar samt ett flertal böcker. År 1990 tilldelades han George Lawson-medaljen av Canadian Botanical Association.

Referenser 

födda 1926
avlidna 2009
Män
Vold

Vold är ett efternamn som kan syfta på:

 Agnes Vold (1912–1994), norsk präst
Ludvig Vold (1839–1923), dansk arkitekt
Ragnar Vold (1906–1967), norsk journalist och vänsterpolitiker
Jan Erik Vold (född 1939), norsk författare
Karin Beate Vold (född 1944), norsk litteraturhistoriker

Se även
 Wold
Campostangara

Campostangara (Rhopospina caerulescens) är en fågel i familjen tangaror inom ordningen tättingar.

Utseende 
Campostangaran är en slank finkliknande fågel med lång näbb. Hanen är omisskännlig, helt indigoblå med lysande gul näbb. Honan är beigebrun ovan och kraftigt streckad under. Näbben är gulaktig, med sotfärgad övre kant.

Utbredning och systematik 
Campostangara förekommer i cerrado i nordöstra och centrala Brasiliens inland samt eventuellt angränsande Paraguay. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktskap 
Tidigare ansågs campostangaran vara en fältsparv, men DNA-studier bekräftar dock att den är en tangara, nära inkatangarorna och tre arter som tidigare ansågs vara en del av släktet Phrygilus, kol-, sorg- och lärktangara. Dessa placeras därför vanligen i ett och samma släkte, där Rhopospina har prioritet. Vissa behåller den dock i Porphyrospiza och placerar i stället sorgtangara som ensam art i Rhopospina, medan lärktangaran och koltangaran förs till egna släktet Corydospiza.

Status 
Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som nära hotad. Den har blivit sällsynt och lokalt förekommande i många områden och tros minska relativt kraftigt till följd av omvabdling av dess levnadsmiljö till jordbruksmark.

Namn 
Det svenska trivialnamnet syftar på Campos Rupestres, en bergssavann i östra Brasilien som ingår som en ekoregion i Atlantskogsbiomet.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Tangaror
Fåglar i neotropiska regionen
Thorsten Nissen

Thorsten Allan Nissen, född den 1 augusti 1870 i Lösens församling, skriven i Adolf Fredriks församling, död 31 januari 1941, var en svensk officer i flottan. Han var son till kommendörkapten Rudolf Nissen och Sophie Psilanderhjelm.

Nissen utnämndes till underlöjtnant 1892, löjtnant 1896, kapten 1902 och kommendörkapten 1922. Han blev bibliotekarie vid Marinstaben 1926. Nissen blev riddare av Svärdsorden 1913.

Källor

Noter 

Svenska sjöofficerare
Riddare av Svärdsorden
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Lösens socken
Födda 1870
Avlidna 1941
Män