Mattias Legnér

Mattias Legnér, född i Västerås 1973 och sedan länge bosatt på Gotland, är professor i kulturvård vid Uppsala Universitet Campus Gotland och docent i historia. 

Han disputerade i historia vid Stockholms universitet år 2004 med doktorsavhandlingen Fäderneslandets rätta beskrivning. Mötet mellan antikvarisk forskning och ekonomisk nyttokult i 1700-talets Sverige (Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors). Avhandlingen är en kartläggning och undersökning av mer än 300 så kallade ortsbeskrivningar tryckta i Sverige och Finland mellan år 1700 och år 1800: varför blev denna genre så populär under 1700-talet, vilka var författarna, och hur relaterade ortsbeskrivningarna till den politiska och intellektuella utvecklingen i det svenska riket från stormaktstid till gustaviansk tid? Utöver de tryckta ortsbeskrivningarna undersöks också opublicerade källor som visar hur Eric Tunelds Inledning til geographien öfver Sverige, som gavs ut första gången 1741 och som publicerades i nya upplagor under lång tid, sista gången 1827–1833. Legnér gör också en omfattande undersökning av hur köpmannen Abraham Abrahamsson Hülphers reseskildring från Dalarna och beskrivning av Norrland kom till genom en långvarig korrespondens med lokala präster och ämbetsmän.    

Efter att ha arbetat som lärare i historia vid Högskolan på Gotland blev Legnér forskarassistent vid Tema Kultur och Samhälle, Linköpings universitet. Där forskade han om planering och återanvändning av urbana industrimiljöer i Sverige och USA. I fokus stod Industrilandskapet och Baltimore i Maryland. Efter en vistelse som senior research fellow vid Johns Hopkins University tillträdde han 2008 ett lektorat i kulturvård vid Högskolan på Gotland, och fortsatte då sin forskning om hur belastade miljöer i städer gradvis har blivit kulturarv. Hösten 2010 vistades han som gästande lärare vid Department of History, Oberlin College, i Ohio på ett STINT-stipendium.    

År 2011 utsågs Legnér till docent i historia. År 2013 blev han den tredje professorn i disciplinen kulturvård vid Högskolan på Gotland, som samma år gick upp i Uppsala universitet. Hans forskning , som finansierats av bland andra Energimyndigheten och Vetenskapsrådet (VR), rör bland annat frågor om inomhusklimat och teknik för komfort har påverkat förvaltningen av det byggda kulturarvet under 1800- och 1900-talen. År 2015 resulterade VR-projektet i boken Kulturarvet och komforten: Inomhusklimatet och förvaltningen av kulturhistoriska byggnader och samlingar 1850-1985 tillsammans med arkitekturhistorikern Mia Geijer. Boken är resultatet av fem års forskning om hur normer för inomhusklimat och god komfort förändrade förvaltningen av offentliga kulturbyggnader i Sverige mellan 1800-talets mitt och senare delen av 1900-talet. Den bygger på omfattande forskning i en rad offentliga arkiv såsom Antikvarisk-topografiska arkivet, Riksarkivet, Västerås, Visby och Uppsala domkyrkoarkiv. Den mest lästa bok han skrivit är förmodligen e-boken Abraham Abrahamsson Hülphers och 1700-talets ortsbeskrivningar (2010).   

Mattias Legnér har sedan 2011 varit projektledare för tre större projekt inom forskningsprogrammet Spara och bevara, och ett projekt finansierat av Vetenskapsrådet. Det sedan 2020 pågående projektet inom Spara och bevara handlar om hur styrmedel för energieffektivisering på en lokal nivå samspelar med och kan hamna i konflikt med bevarandet av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, och syftar till att ge förslag på hur dessa konflikter kan minskas.   

År 2015 utsågs Legnér till en av Gotlands "30 största talanger" av tidskriften Horisont. Som motivering skriver tidningen: "Han kan konsten att beskriva sina ämnen på ett tillgängligt sätt i böcker, artiklar och föreläsningar." Sedan början av 2000-talet har Legnér skrivit ett större antal understreckare om historisk forskning i Svenska Dagbladet och även medverkat i ett antal andra tidningar och tidskrifter för att sprida forskningsresultat till allmänheten.    

De senaste åren har han börjat forska om hur kulturarv behandlas efter konflikter, med fokus på situationen på Balkan efter 1990-talets krig. 2022 publicerades monografin Värden att värna. Kulturminnesvård som statsintresse i Norden vid tiden för andra världskriget på Makadam Förlag. Tidigare forskning har delvis behandlat hur det förflutna användes för att stärka nationella identiteter i skuggan av kriget, men här undersöks för första gången hur kulturarv förklarades ha försvarspsykologisk betydelse för de nordiska länderna. Det praktiska skyddet av kulturarv mot förstörelse och hur det behandlades av både civila och militära myndigheter utgör också centrala delar av studien.  Boken bygger på omfattande undersökningar av både arkivmaterial och tryckta källor där behandlingen av kulturarv i de nordiska länderna under och direkt efter andra världskriget behandlas med fokus på Sverige. Forskningen har haft direkt inverkan på statlig förvaltning och hur svenskt kulturarv ska skyddas i dag i eventualiteten av ett krig: Legnér har under 2021 arbetat för Riksantikvarieämbetet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med att ge råd om hur kulturarvssektorns beredskap vid händelse av väpnad konflikt kan stärkas.

Referenser 
Legnér, M. (2022) Värden att värna. Kulturminnesvård som statsintresse i Norden vid tiden för andra världskriget. Göteborg och Stockholm: Makadam Förlag.
Legnér, M., Geijer, M. (2015). Kulturarvet och komforten: Inomhusklimatet och förvaltningen av kulturhistoriska byggnader och samlingar 1850-1985.
Legnér, M., (2004) Fäderneslandets rätta beskrivning. Mötet mellan antikvarisk forskning och ekonomisk nyttokult i 1700-talets Sverige 
Legnér, M., (2010) Abraham Abrahamsson Hülphers och 1700-talets ortsbeskrivningar  
Legnér, M., (2008) Historic Rehabilitation of Industrial Sites: Cases from North American and Swedish Cities  
Legnér, M., Ponzini, D., red. (2009) Cultural Quarters and Urban Transformation: International Perspectives   
Legnér, M., Lilja, S., red. (2010) Living cities: an anthology in urban environmental history  
Brosché, J., Legnér, M., Kreutz, J., Ijla, A. (2016) Heritage under Attack: motives for targeting cultural property during armed conflict  
Legnér, M. (2016) Attacker mot kulturarv i väpnade konflikter: En forskningsöversikt

Noter

män
Födda 1973
Levande personer
Svenska professorer
Svenska historiker