kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Henry Ohlsson

Henry Gustav Ohlsson, född 22 maj 1956 i Bollnäs, är en svensk nationalekonom och vice riksbankschef sedan januari 2015.

Biografi
Ohlsson är född och uppvuxen i Bollnäs i Hälsingland. Som ung var han aktiv i SSU och han har representerat Socialdemokraterna i kulturnämnden i Umeå under 1980-talet.

Akademisk karriär
Han avlade filosofie doktor-examen i nationalekonomi vid Umeå universitet 1988 och blev docent i nationalekonomi vid Uppsala universitet 1991. Ohlsson blev samma år lektor och professor år 1999. Från 1999 till 2003 var han professor i nationalekonomi vid Göteborgs universitet och därefter återigen professor vid Uppsala universitet. Då han i januari 2015 tillträdde som vice riksbankschef tog han tjänstledigt från sin professur. 

Henry Ohlsson har framförallt forskat om arbetsmarknad, lönebildning och skatter. Han satt som en av fyra oberoende ledamöter i Industrins ekonomiska råd från 1997 till 2015. Det sista året var han dess ordförande.

Källor
 CV på riksbank.se. Läst 2015-10-09.
 

Svenska docenter
Svenska nationalekonomer
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Vice riksbankschefer
Alumner från Umeå universitet
Personer från Bollnäs
Födda 1956
Män
Levande personer
Walter Reuther

Walter Philip Reuther (), född 1 september 1907 i Wheeling i West Virginia, död 9 maj 1970 i Pellston i Michigan, var en amerikansk fackföreningsledare, för United Automobile Workers (UAW). Han bidrog stort till att öka UAW:s inflytande inte bara inom bilindustrin men även inom Demokratiska partiet och Congress of Industrial Organizations (CIO) under mitten av 1900-talet.

Biografi 
Walter Reuther var son till en socialistisk bryggeriarbetare som hade emigrerat från Tyskland. Han började vid Ford Motor Company 1927 som verktygsmakare. Han blev permitterad 1932 då den stora depressionen förvärrats. I hans anställningsliggare hos Ford påstås att han slutade frivilligt, men Reuther själv hävdade alltid att han fick sparken för sin alltmer synliga socialistiska verksamhet. Tillsammans med sin bror Victor flyttade han till Europa och arbetade där 1933-1935 i en bilfabrik (GAZ) vid Gorkij i Sovjetunionen som byggdes i samarbete med Henry Ford.

Även som en engagerad socialist, blev Reuther aldrig en kommunist. Han återvände till USA där han fick anställning på General Motors och blev aktiv medlem i United Automobile Workers (UAW). Han förblev aktiv i Socialist Party of America men misslyckades 1937 i sitt försök att bli vald till Detroit Common Council. Imponerad av de insatser som president Franklin D. Roosevelt gjorde för att ta itu med ojämlikheten, gick han så småningom med i det demokratiska partiet.

Som ordförande i UAW från 1946 framtvingade han avsevärda förbättringar för USA:s bilarbetare. Han motarbetade gangsterinflytande och bossvälde i fackföreningsrörelsen och var också starkt internationellt inriktad. År 1949 hade han blivit en ledande liberal och anhängare av New Deal-koalitionen, som arbetade för att stärka den fackliga rörelsen och ge fackliga ledare en starkare röst i den statliga och nationella demokratiska partipolitiken. Under 1960-talet var han en stor anhängare av medborgarrättsrörelsen.

Reuther omkom i en flygolycka 1970.

Hedersbetygelser
 Reuther fanns med i Time Magazines lista över de 100 mest inflytelserika personer under 1920-talet.
 President Bill Clinton tilldelade Reuther Presidential Medal of Freedom postumt 1995.
 Reuther är namngivare för det största arbetararkivet i USA, plats för över 22 000 hyllmeter originaldokument knutna till arbetarrörelsen. Walter P. Reuther Library, Archives of Labor and Urban Affairs ligger i Detroit och är en del av Wayne State University.
 Interstate 696 i Metro Detroit har namnet Walter P. Reuther Freeway.
 Ett sjukhus i Westland, Michigan, är uppkallad efter honom.
 Reuther Middle School, en del av Rochester Community Schools i Rochester Hills, Michigan, är uppkallad efter honom.
 Walter Reuther Central High School i Kenosha, Wisconsin har namn efter honom, tack vare UAW:s betydande närvaro vid stadens tidigare American Motors Corporation och Chryslers fabriker.

Källor 
 

 Bra Böckers lexikon, 1979

Externa länkar 

Födda 1907
Avlidna 1970
Män
Amerikanska socialister
Mottagare av Frihetsmedaljen
Paulus kyrka

Paulus kyrka (finska: Paavalinkirkko) är en kyrka i Helsingfors. Våren 1928 beslöt man bygga en kyrka för tusen personer på tomten. I arkitekttävlingen deltog 51 tävlande, arkitekt Bertel Liljequists förslag belönades och användes som grund för byggarbetet. Kyrkans grundsten lades på hösten 1929, och kyrkan blev klar år 1931. Under Vinterkriget skadades kyrkans pelare vid huvudingången och en vägg. Man kan ännu se spåren från kriget. Kyrkan har senare grundrenoverats. Renoveringen, planerad av arkitektbyrå Slotte & Schütz, blev klar på hösten 2003. Kyrkovalvets målningar har gjorts av bildkonstnären Antti Salmenlinna. Kyrkans huvudorgel tillverkades 1931 av Kangasala orgelfabrik. Den restaurerades till ursprungligt skick av Orgelbyggeriet Veikko Virtanen år 2005. Kyrkan används av Paavalin seurakunta.

Källor
Paulus kyrka på helsinginkirkot.fi

Kyrkobyggnader i Helsingfors
Kyrkobyggnader invigda 1931
Kyrkobyggnader i Helsingfors stift
Vallgård
1931 i Finland
Pauluskyrkan

Pauluskyrkan kan avse:

 Paulus kyrka (finska: Paavalinkirkko) i Helsingfors, Finland
Pauluskyrkan (estniska: Tartu Pauluse kirik) i Tartu, Estland
Parkstads kyrka

Parkstads kyrka (finska: Puistolan kirkko) är en kyrka i Helsingfors. Småkyrkoföreningens syförening började samla in pengar för Parkstads kyrka redan 1930. Kyrkan planerades av Eija och Olli Saijonmaa, och blev klar år 1960. Kyrkan har tre våningar, med kyrkosal, församlingssal och verksamhetsutrymmen. Klocktornet är trettio meter högt, och har ett upplyst kors på toppen. I kyrkan finns skulptören Gunnar Uotilas verk Ecce homo. Kyrkans orgel är tillverkad av orgelbyggeri Veikko Virtanen. Grundrenoveringen, planerad av arkitekterna Anna och Ulla Saijonmaa, blev klar år 2002. Kyrkan används av Malmin seurakunta.

Källor
Parkstads kyrka på helsinginkirkot.fi

Kyrkobyggnader i Helsingfors
Kyrkobyggnader invigda 1960
Storskog
1960 i Finland
Polisens grader i Kejsardömet Ryssland 1884–1917

Polisens grader i Kejsardömet Ryssland 1884–1917 visar den hierarkiska ordningen i den ryska polisen 1884–1917. Det ryska gendarmeriets grader behandlas inte.

Ämbetsmän med rang
Ämbetsmännen i polisen hade i allmänhet civila grader. Officerare som tjänstgjorde i polisen bar dock militära grader.

Källa:

Polismän utan rang i städerna

Källa:

Polismän utan rang på landsbygden

Källa:

Se även
 Militära grader i Kejsardömet Ryssland

Referenser

Noter

Tjänstegrader inom polisen
Rysslands administration
Rysslands historia
Polis
Vattenpermeabilitet

Med vattenpermeabilitet avses ett föremåls eller ämnes förmåga att släppa igenom vatten eller vattenånga under tryck.

Se även
 Markens vattengenomsläpplighet

Hydrologi
Bergsjö landsfiskalsdistrikt

Bergsjö landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Landsfiskalsdistriktet bestod ursprungligen av de två kommunerna Bergsjö och Hassela. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) införlivades Gnarps landskommun från det upplösta Gnarps landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Bergsjö landskommun
Hassela landskommun

Från 1952
Bergsjö landskommun
Gnarps landskommun
Hassela landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Bergsjö distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Sveriges Dansorganisation

Sveriges Dansorganisation (SDO) är en nationell organisation för svenska dansskolor, -föreningar och -lärare. Omkring 50 dansskolor och 2500 dansare spridda över hela landet är anslutna till SDO. Organisationen arrangerar regelbundet tävlingar inom disco, hiphop, pardans och konstnärlig dans. SDO är medlem i International Dance Organisation och World Dance Council.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Dansorganisationer i Sverige
Danssport
Dansorganisation
Gnarps landsfiskalsdistrikt

Gnarps landsfiskalsdistrikt var 1918–1951 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) upplöstes landsfiskalsdistriktet och Gnarps landskommun införlivades i Bergsjö landsfiskalsdistrikt medan kommunerna Harmånger och Jättendal (som samma datum, genom kommunreformen, uppgick i Harmångers kommun) införlivades i Forsa landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Distriktet omfattade ursprungligen kommunerna Gnarp och Jättendal. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Harmångers landskommun från det upphörda Harmångers landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Gnarps landskommun
Jättendals landskommun

Från 1 oktober 1941
Gnarps landskommun
Harmångers landskommun
Jättendals landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Gnarps distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Harmångers landsfiskalsdistrikt

Harmångers landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående områden överfördes då Rogsta landskommun till Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt och Harmångers landskommun till Gnarps landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Distriktet bestod under hela dess existens av samma område:
Harmångers landskommun
Rogsta landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Harmångers distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt

Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt var 1918–1951 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) upplöstes landsfiskalsdistriktet och Hälsingtuna och Rogsta kommuner införlivades i Forsa landsfiskalsdistrikt medan Idenors landskommun införlivades i Hudiksvalls stad.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Distriktet bestod ursprungligen av kommunerna Hälsingtuna, Idenor och Ilsbo. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes Ilsbo landskommun från Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt till Forsa landsfiskalsdistrikt. Samtidigt tillfördes Rogsta landskommun från det upphörda Harmångers landsfiskalsdistrikt. Regeringen anförde dessutom i kungörelsen att den ville i framtiden besluta om Hudiksvalls stads förenande med landsfiskalsdistriktet. I kungörelsen 20 december 1946 om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt lade regeringen till att den framdeles ville besluta om sammanslagning av Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt och Forsa landsfiskalsdistrikt och tog samtidigt bort formuleringen om framtida sammanslagning med Hudiksvalls stad.

Från 1918
Hälsingtuna landskommun
Idenors landskommun
Ilsbo landskommun

Från 1 oktober 1941
Hälsingtuna landskommun
Idenors landskommun
Rogsta landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Hälsingtuna distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Forsa landsfiskalsdistrikt

Forsa landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Ilsbo landskommun från Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt. I kungörelsen 20 december 1946 om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt lade regeringen till att den framdeles ville besluta om sammanslagning av Forsa landsfiskalsdistrikt med Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) införlivades kommunerna Harmånger och Jättendal från det upplösta Gnarps landsfiskalsdistrikt samt kommunerna Hälsingtuna och Rogsta från det upplösta Hälsingtuna landsfiskalsdistrikt. Samtidigt, genom kommunreformen, uppgick de tidigare kommunerna Jättendal och Ilsbo i Harmångers kommun; Hög i Forsa kommun samt Rogsta i Hälsingtuna kommun. Den 1 januari 1961 införlivades Hudiksvalls stad i Forsa landsfiskalsdistrikt, dock endast i utsökningshänseende.

Från 1918
Forsa landskommun
Högs landskommun

Från 1 oktober 1941
Forsa landskommun
Högs landskommun
Ilsbo landskommun

Från 1952
Forsa landskommun
Harmångers landskommun
Hälsingtuna landskommun

Från 1 januari 1961
Forsa landskommun
Harmångers landskommun
Hudiksvalls stad (endast i utsökningshänseende)
Hälsingtuna landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1960:716: Kungl. Maj:ts kungörelse om ändring i kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 16 december 1960.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Forsa distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Delsbo landsfiskalsdistrikt

Delsbo landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Bjuråker och Norrbo från det upplösta Norrbo landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) påverkades inte detta distrikt, dock införlivades Norrbo kommun i Bjuråkers kommun genom kommunreformen som trädde i kraft samma datum.

Från 1918
Delsbo landskommun

Från 1 oktober 1941
Bjuråkers landskommun
Delsbo landskommun
Norrbo landskommun

Från 1952
Bjuråkers landskommun
Delsbo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Delsbo distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Norrbo landsfiskalsdistrikt

Norrbo landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Dess ingående områden överfördes då till Delsbo landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Distriktet bestod under hela dess existens av samma område:
Bjuråkers landskommun
Norrbo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Norrbo distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Los landsfiskalsdistrikt

Los landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Dess ingående områden överfördes då till Färila landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
Distriktet bestod under hela dess existens av samma område:
Los landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Los distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län
Färila landsfiskalsdistrikt

Färila landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gävleborgs län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Los landskommun från det upplösta Los landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) kvarstod detta distrikt oförändrat.

Från 1918
Färila landskommun (från 1923 benämnd Färila-Kårböle)

Från 1 oktober 1941
Färila landskommun (före 1953 benämnd Färila-Kårböle)
Los landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1953:724: Kungl. Maj:ts kungörelse om ändring i vissa delar av kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 11 december 1953.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Färila distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gävleborgs län