Varosha

Varosha (,  eller Kapalı Maraş) är en så kallad spökstad strax söder om staden Famagusta på Cyperns östkust och ligger i Nordcypern, intill FN:s buffertzon på gränsen till Republiken Cypern. är ett distrikt i Cypern staden Famagusta, beläget i Turkiska republiken Norra Cypern. Före Turkiska invasionen av Cypern, som genomfördes 1974, var Varosha det moderna och turistiska området i Famagusta. Dess invånare fördrevs av den turkiska armén under invasionen och den har varit övergiven sedan dess. Arean av Varosha är 6,19 km².

Historik 
På 1970-talet var Famagusta det främsta turistmålet på Cypern. För att tillfredsställa det växande antalet turister byggdes nya hotell och stora byggnader. Under sin storhetstid var Varosha-distriktet inte bara det första turistmålet på Cypern utan, mellan 1970 och 1974, ett av de mest populära turistmålen i världen, och blev det valdestination för rika och berömda personligheter som Elizabeth Taylor, Richard Burton, Raquel Welch och Brigitte Bardot.

Egenskaper hos Varosha 
Huvuddragen i Varosha-distriktet inkluderade John F Kennedy Avenue, som har sitt ursprung nära hamnen i Famagusta och löpte genom distriktet parallellt med Glossa Beach. Längs JFK Avenue fanns det många välkända lyxhotell, inklusive King George Hotel, Asterias Hotel, Grecian Hotel, Florida Hotel och Argo Hotel som var Elizabeth Taylors favorit. Argo Hotel ligger nära slutet av JFK Avenue som vetter mot Protaras och Fig Tree Bay. En annan huvudgata i Varosha var Leonidas (), en stor genomfartsväg som gick västerut från JFK Avenue mot Vienna Corner. Leonidas var Varoshas främsta shopping och nöjesgata, med flera barer, restauranger och nattklubbar.

Rättsfall 

Enligt grekcyprioterna finns det 425 tomter på Varosha-stranden, som sträcker sig från Contandia-hotellet till Golden Sands-hotellet. Det fullständiga antalet tomter i Varosha är 6082.

Det finns 281 fall av grekcyprioter som har ansökt till Immovable Property Commission (IPC) i Norra Cypern om ersättning.

2020 lämnade grekcyprioten Demetrios Hadjihambis in en stämningsansökan för att begära statlig ersättning för ekonomiska förluster.

Från 1974 till idag 
Före 1974 var Varosha en turistdestination med hotell, bostadshus och butiker längs stranden. När turkiska militären under sensommaren 1974 invaderade norra Cypern flydde invånarna i panik och Varosha har sedan dess spärrats av helt. Stadsdelen är inhägnad med taggtråd, oljefat och presenningar och hela stadsdelen är förbjuden att vistas i. Hotellen faller samman på grund av bristen på underhåll och ogräset och kaktusar har tagit över asfalten. Anledningen till att området förfaller är punkt 5 i resolution nr 550 av FN:s säkerhetsråd, antagen 1984, som slår fast att endast invånare i dåvarande Varosha ska få bosätta sig i området igen.

Höghusen i stadsdelen är övergivna men står fortfarande kvar med svarta fasader. Det finns även ej färdigställda byggnader, och arbetskranar står övergivna mitt i stadskärnan.

Anledningen till att Varosha överges beror på resolution 550 från Förenta nationernas säkerhetsråd (tagen den 11 maj 1984), som säger att "bosättningsförsök i någon del av Varosha av någon annan än dess invånare är otillåtna." Därför kan Turkiska väpnade styrkor (TSK) inte återbefolka området under deras kontroll, vilket har lett till att Varosha-distriktet överges.

Frånvaron av befolkning och därmed reparationer gör att byggnaderna faller sönder lite i taget. Naturen vinner mark, metall fräter, fönster går sönder och växter sprider sina rötter på väggarna och trottoaren. havssköldpaddor har också setts lägga sina ägg på sina öde stränder. Återförsäljarna är frusna med årgångsfordon från 1974, och år efter att de övergavs säger folk att de har sett glödlampor som fortfarande lyser genom fönstren i tomma byggnader.

Den turkiska armén har endast tillåtit inträde för turkisk militär och FN personal sedan 2017.

En sådan bosättningsplan var Annan-planen för att återförena ön som föreskrev att Varosha skulle återlämnas till de ursprungliga invånarna. Men detta avvisades av grekcyprioterna i en folkomröstning 2004. FN:s säkerhetsråd resolution 550 sägs att den "bedömer otillåtna försök att kolonisera någon del av Varosha av personer som inte är dess invånare och kräver överföringen av detta område till FN:s administration”.

Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna tilldelade mellan 100 000 och 8 000 000 euros till åtta grekcyprioter för att ha berövats sina hem och egendom till följd av invasionen 1974. Fallet anhängiggjordes gemensamt av affärsmannen Constantinos Lordos med flera, och huvuddomen i Lordos-målet går tillbaka till november 2010. Domstolen slog fast att Turkiet i åtta av de sökandes fall hade brutit mot artikel 1 i protokoll 1 i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter om rätten till fredlig åtnjutande av sin egendom och, i fallet med sju av de sökande, hade Turkiet brutit mot artikel 8 om rätten till respekt för privatliv och familjeliv.

I avsaknad av mänskligt boende och underhåll fortsätter byggnaderna att försämras. Med tiden har delar av staden börjat återvinnas av naturen då metall korroderar, fönster går sönder och växter slår rot på väggarna och trottoaren och växer vilt i gamla fönsterlådor. 2014 rapporterade BBC att havssköldpaddor observerades häckande på stadens stränder.

Under Cypernmissilkrisen (1997-1998) hotade turkcypriotiska ledaren, Rauf Denktash, att ta över Varosha om den cypriotiska regeringen inte backade.

Återöppning för civilbefolkningen 

Befolkningen i Varosha var 226 vid folkräkningen på norra Cypern 2011.

2017 öppnades Varosha-stranden för exklusiv användning av turkar (både turkcyprioter och turkiska medborgare).

2019 meddelade norra Cyperns regering att den skulle öppna Varosha för kolonisering. Den 14 november 2019 meddelade Ersin Tatar, norra Cyperns premiärminister, att norra Cypern siktar på att öppna Varosha i slutet av 2020.

Den 9 december 2019 förklarade Ibrahim Benter, generaldirektör för administrationen av den turkcypriotiska religiösa stiftelsen EVKAF, att hela Maraş/Varosha ägdes av EVKAF. Benter sa att "EVKAF kan skriva hyreskontrakt med grekcyprioter om de accepterar att den inhägnade staden tillhör Evkaf."

Den 22 februari 2020 förklarade Cypern att man skulle lägga veto mot Europeiska unionen medel till turkcyprioter om Varosha öppnade upp för affärer.

Den 6 oktober 2020 meddelade Ersin Tatar, norra Cyperns premiärminister, att Varosha-strandområdet skulle öppnas igen för allmänheten den 8 oktober 2020. Turkiets president, Recep Tayyip Erdoğan, sa att Turkiet stöder fullt ut beslutet. [21] Flytten kom före presidentvalet i norra Cypern 2020, där Tatar var en kandidat. Vice premiärminister Kudret Özersay, som arbetat med återöppningen tidigare, sa att detta inte var en fullständig återöppning av området, att det helt enkelt var ett ensidigt valjippo av tatarerna. Hans folkparti drog sig ur det tatariska kabinettet, vilket ledde till den turkcypriotiska regeringens kollaps. EU:s chefdiplomat fördömde planen och beskrev den som en "allvarlig kränkning" av FN:s avtal om vapenvila. Dessutom bad han Turkiet att stoppa denna verksamhet. FN:s generalsekreterare uttryckte oro över Turkiets beslut.

I oktober 2020, Turkiets president, Recep Tayyip Erdoğan, tillsammans med premiärministern för den självutnämnda Turkiska republiken Norra Cypern (KKTC), Ersin Tatar , beordrade återöppningen av Varosha.

Nästan omedelbart, den 9:e i den månaden, bekräftade Förenta nationernas säkerhetsråd Varoshas status som fastställts i tidigare resolutioner från FN:s säkerhetsråd, inklusive resolution 550 (1984) och resolution 789 (1992). Likaså upprepade den att inga åtgärder bör utföras i förhållande till den orten som inte överensstämmer med dessa resolutioner.

Den 8 oktober 2020 öppnades vissa delar av Varosha från den turkiska och turkcypriotiska arméofficerklubben till Golden Sands Hotel.

Den 27 november uppmanade Europaparlamentet Turkiet att återkalla sitt beslut att återuppta en del av Varosha och återuppta förhandlingar som syftade till att lösa Cypernfrågan på grundval av en bikommunal och bizonal federation och uppmanade den europeiska Union att införa sanktioner mot Turkiet, om saker och ting inte förändras. Turkiet förkastade resolutionen och tillade att de kommer att fortsätta att skydda både sina egna rättigheter och turkcyprioternas. Ordförandeskapet för den turkiska republiken norra Cypern fördömde också resolutionen.

Den 20 juli 2021 meddelade Tatar, norra Cyperns president, starten på den andra fasen av öppnandet av Varosha. Han uppmuntrade grekcyprioter att ansöka hos den turkiska republiken norra Cyperns fastighetskommission för att få tillbaka sina fastigheter om de har sådana rättigheter.

Bilal Aga-moskén, byggd 1821 och avvecklad 1974, återinvigdes den 23 juli 2021.

Som svar på ett beslut av Norra Cyperns regering, sade FN:s säkerhetsråd presidentens uttalande daterat den 23 juli att bosättningen i någon del av den övergivna cypriotiska förorten Varosha, "av andra personer än dess invånare är det "otillåtet". Samma dag avvisade Turkiet FN:s säkerhetsråds presidentuttalande om Maras (Varosha) och sade att dessa uttalanden var baserade på grek-grekcypriotisk propaganda, var grundlösa och grundlösa påståenden och inte var i linje med verkligheten på ön. . Den 24 juli 2021 fördömde det norra Cyperns ordförandeskap FN:s säkerhetsråds presidentuttalande daterat den 23 juli och sade att "vi ser och fördömer det som ett försök att skapa ett hinder för äganderättsinnehavare i Varosha att uppnå dina rättigheter".

Den 1 januari 2022 hade nästan 400 000 människor besökt Varosha sedan det öppnade för civila den 6 oktober 2020.

Den 19 maj 2022 öppnade Norra Cypern en 600 m lång X 400 m bred strandsträcka vid Golden Sands-stranden (från King George-hotellet till Oceanien-byggnaden) i Varosha för kommersiellt bruk. Solstolar och parasoller ställdes upp.

UNFICYP sa att de skulle ta upp beslutet som tagits av de turkcypriotiska myndigheterna att öppna den sträckan av stranden i Varosha med säkerhetsrådet, sade den fredsbevarande styrkans talesman Aleem Siddique på fredagen. FN meddelade att dess "ståndpunkt om Varosha inte har förändrats och vi övervakar situationen noga."

I oktober 2022 meddelade turkcyprioterna att offentliga institutioner skulle öppnas i staden.

Kulturella referenser 
Varosha analyserades av Alan Weisman i sin bok Världen utan oss som ett exempel på naturens ostoppbara kraft.

Filmskaparen grekcypriot Michael Cacoyannis beskrev staden och intervjuade dess landsförvisade medborgare i filmen Attilas '74, producerad 1975.

År 2021 tillägnar den vitryska gruppen Main-De-Gloire musik till denna stad som har blivit en spöklik plats

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

Spökstäder på Cypern