kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vingen

Vingen är en dikt skriven av den svenska skådespelaren, manusförfattaren och dramatikern Kent Andersson.
Dikten framfördes upp för första gången på Folkteatern i Göteborg år 1982.

Form och innehåll 

Dikten består av ett antal korta rader fördelade på fyra stycken och med sammanlagt 139 ord. 

Diktens innehåll består av ett opersonligt diktjag som beskriver någonting som han/hon bevittnar. Dikten handlar om alla dem som går omkring med en vinge, en vinge som är en börda som vi måste smyga med. En vinge som andra säger till oss att vi inte kan flyga med. Dikten talar om de felfinnare som med sina pekpinnar pekar och säger ”Nej du kan väl inte flyga”. Trots detta, går alla med en vinge, en dröm, en längtan, en sång. Tanken att alla en dag kanske får flyga tillsammans, finns där.

Berättarperspektivet är ett allvetande utomstående tredjepersonsperspektiv som beskriver ett synsätt på vår verklighet. Temat i dikten tas fram genom en konsekvent användning av bildspråk och en negativ syn av verkligheten. Med ett inte alltför avancerat språk kan läsaren tolka innehållet utifrån sina egna språkliga associationer. Handlingen är uppbyggd med rak kronologi. Det finns en viss nedgång i texten, från en stark början till ett lugnare avslut.

Dikten har fyra strofer och genom hela dikten finns det en sorts rytm. I de två första stroferna förekommer inga rim vilket det däremot gör i de två sista stroferna. Där finns det ett antal rim då det exempelvis rimmas på vinge – finge och sång – gång. I första och andra strofen börjar första meningen med samma bokstav, även i sista strofen. Det är det som ger en sorts rytm till dikten.

”Vi går alla omkring med en vinge”, så lyder den första meningen i första och sista strofen, en upprepning som knyter ihop början och slut.

Det förekommer en hel del metaforer. De två första raderna ”Vi alla går omkring med en vinge som vi inte kan flyga med” är en metafor. Metaforen ”Vi går alla omkring med en vinge” återkommer och hela dikten bygger just på denna metafor. Dikten cirkulerar hela tiden runt denna vinge.

Referenser

Svenska dikter
Dikter 1982
Döda skogen

Döda skogen kan avse:

 Döda skogen – en skog i Mio min Mio
 Döda skogen (rollspel) – ett äventyr till rollspelet Drakar och Demoner, utgivet 1985
Sapa AB (holdingbolag)



Sapa AB är ett svenskt holdingbolag inom metallindustrin, främst aluminium och är ett dotterbolag till den norska multinationella metallproducenten Sapa AS. Deras primära uppgift är att vara moderbolag till ett 40-tal dotterbolag på tre kontinenter inom Sapakoncernen. För 2013 hade de en omsättning på cirka 155 miljoner SEK och tillgångar på uppemot 26 miljarder SEK. De har sitt huvudkontor i Stockholm och har 93 anställda.

Dotterbolag
Källa:

Källor

Svenska holdingbolag
Svenska metallindustriföretag
Företag i Stockholms kommun
Företag bildade 2012
Sapa Profiler



Sapa Profiler AB är en svensk aluminiumproducent som är marknadsledande på nationell nivå inom aluminiumprofiler och säljer till kunder i hela Europa. De är ett dotterbolag till den norska multinationella metallproducenten Sapa AS via holdingbolaget Sapa AB.

För 2013 omsatte de omkring två miljarder SEK och hade 1 109 anställda. Deras produktionsorter är Vetlanda och Finspång medan de har försäljningskontor i Göteborg, Stockholm, Umeå och Vetlanda samt i Baltikum, Finland och Norge.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska metallindustriföretag
Företag i Vetlanda
Företag bildade 1989
Min älskades land

Min älskades land är en dikt skriven av Ivar Lo-Johansson. Den är en av Johanssons många verk och ingår i samlingen Kärlekshistorier som gavs ut 1984.
Kärlekshistorier består av 277 sidor och är utgiven av Författarförlaget.

Form och innehåll
Dikten handlar om en okänd person som i ett okänt land letar efter eller är på väg till något/någon. Diktjaget använder sig mycket av naturen för att beskriva sin omgivning. I början kan man läsa att diktjaget letar efter något/någon eller börjar sin resa, för att senare stanna upp, förändra något och därefter fortsätta sin resa/ledande. Mot slutet finner diktjaget de den söker och beskriver detta med starka och kärleksfulla ord.

Dikten består av åtta stycken, där alla styckena innehåller fyra rader, men med olika långa meningar. Det är två meningar i varje stycke förutom i ett där det finns en dialog som gör stycket aningen längre. 

Att dikten är uppdelad i stycken gör den enkel att följa och den går att läsa med en rytm. Det finns dock ett antal talsträck i ett av styckena som gör att mönstret bryts. Meningarnas slutord rimmar i de allra flesta styckena.

Dikten är skriven på ett enkelt sätt, men man kan ändå måla upp en bild av handlingen inom sig när man läser den, eftersom omgivningen beskrivs kortfattat och tydligt.

Land är ett ord som upprepas i dikten, liksom ordet fjärran, vilket är naturligt eftersom det är kring en resa mot det fjärran landet, som dikten handlar om.

I sista stycket upprepas samma ord, "inget, inget", direkt efter varandra, vilket kan vara ett sätt att förstärka budskapet ytterligare.

Språk och stil 
Temat i dikten är en resa genom ett land, som beskrivs i ljusa, vackra och mäktiga ordalag.  

Trots det enkla språket kan man som läsare uppleva en mystik kring resan och den omgivande naturen. Även om språket är enkelt, är vissa uttryck ganska tydliga och starka som tex "fallit i jubel" och "brustit i gråt".  

Anafor: “Jag har åkt, jag har sprungit”. 

Allegori- Dikten kan tolkas på ett annat sätt än förespråkat: Dikten handlar om en tågresa, men den kan även tolkas som en resa genom livet och själen. Till exempel när diktjaget säger: "Jag har åkt genom nätter och dagar". Detta kan man då tolka som att han/hon söker efter något/någon hela tiden under sin resa , men en annan tolkning kan också vara att man söker genom livet och själen. Raden "Ibland har jag stannat vid fönstret" kan tolkas som att man stannar vid ett fönster eller bara har stannat upp i livet med själen och tankarna. 

Symbol: Eldmärkesblommor kan ses som en symbol för något väldigt speciellt och någonting som är mycket i ögonfallande. 

Metafor- Ger en bildlig beskrivning av något vackert och positivt: “Eldsmärkesblommor som ler”

Besjälning- Finns med i dikten flertal gånger som: “eldmäkesblommor som tittat från rösen och åkerslut” och “Det är henne björkarna växt åt”
.

Ofta används två ord för av samma slag för att göra en beskrivning tydligare:

Sommarn och solen

Med gräs och med blom

Rösen och åkerslut

Stigar och vägar

Mil och hektar

Referenser 

svenska dikter
Dikter 1984
Verk av Ivar Lo-Johansson
Första minnet

Första minnet är en dikt av Erik Axel Karlfeldt. Den ingår i diktsamlingen Hösthorn som publicerades 1927. Dikten betsår av fyra stycken à tre rader med sammanlagt 72 ord.

Bakgrund 
Erik Axel Karlfeldt var i slutet av sin livstid Sveriges största och mest erkända diktare. Karlfeldt brukade skriva mycket om naturen och sitt hem i Dalarna. En speciell figur som Karlfeldt skrev om var Fridolin. Ett av Karlfeldts mest kända verk är Fridolins visor som kom ut år 1898.

Språk och stil 
Berättarperspektivet är objektivt och görs i första person. Den som berättar historien vet inte vad de andra karaktärerna tänker och avslöjar inte vad den själv tänker, utan ser endast vad som sker och vad som finns i ett litet område runt alla karaktärer. Berättaren använder formen "vi" när den pratar om att gå in i det vita huset och "jag" när "någon" höll i personens hand, vilket visar att berättaren är med i huvudgruppen av karaktärer.

Dikten är uppdelad i två delar, på två olika platser. I den första delen befinner dem sig på en hal väg och i den andra delen är de på en begravning. Händelserna sker i en kronologisk ordning och dikten ger endast tillräckligt information så att man precis förstår vad som hänt.

Referenser 

Dikter av Erik Axel Karlfeldt
Dikter 1927
Pappa min ofödde son

Pappa min ofödde son är en dikt skriven av den dansk-palestinska poeten Yahya Hassan. Dikten presenterades för allmänheten år 2013 och är en del av den kritikerrosade diktsamlingen  Yahya Hassan som namngivits efter skribenten själv. Skribenten använder sig av mörka uttryck och korta rader för att förstärka diktens budskap. Dikten är skriven i förstapersonsperspektiv. Det framgår att dikten är menad till någon och man skulle kunna tänka sig att den är skriven till hans pappa, dock är detta ingenting som framgår tydligt. Alla dikter i samlingen kan kopplas till saker som skirbenten själv upplevt under sin uppväxt. Dikten Pappa min ofödde son syns på baksidan av den tryckta upplagan av diktsamlingen.

Form och innehåll 
Dikten utformas av 27 ord, utplacerade på fem rader. Orden i dikten har enbart en eller två stavelser, bortsett från de enda två avvikande orden, pocketkoran och stenåldershand, som istället har fyra. 

I en dyster och mörk miljö utspelar sig dikten som skrivs ur ett förstapersonsperspektiv. Diktjaget skriver ur en personlig vinkel baserad på egna upplevelser.  Dikten i sig vill ge uttryck för svek från faderns och religionens sida. "JAG SPILLER UT TJUGO LITER MÖRKER OCH EN BARNDOM ÖVER VÄGGEN EN STENÅLDERSHAND EN POCKETKORAN...". Att sätta ord på sina känslor är ämnad som en terapeutisk företeelse för diktjaget där att spilla, syftas på att skriva. Det uppgivna intrycket och tvivlet kring kärleken till fadern som ges av dikten grundar sig i att Yahya Hassan som ung blivit misshandlad av sin far. Religionen i hemmet har indoktrinerats sedan barnsben och använts som bortförklaring till många av de misstag föräldrarna begått. I efterhand har det utvecklats till att Yahya Hassan ser kritiskt på islam och uppfattar mycket av familjens gärningar som hyckleri.

Språk och stil 
Pappa min ofödde son och resterande dikter i samlingen är skrivna med enbart versaler. Det här för att ge ett starkare intryck. Som att orden skriks ut till läsaren i uppror. Diktens korta, koncentrerade och direkta budskap kännetecknar den som en lyrik. Även det privata i dikten skapar denna kopplingen. Mönstret med de få stavelserna i de olika ordval, tillför en rytm till dikten. "JAG SPILLER TJUGO LITER MÖRKER..." och "...EN STENÅLDERSHAND..." har en bakomliggande symbolik som kan tolkas ur olika synvinklar.

Referenser 

Danska dikter
Dikter 2013
Fabio Nannarelli

Fabio Nannarelli, född den 25 oktober 1825 i Rom, död där den 29 maj 1894, var en italiensk skald.

Nannarelli blev professor i estetik och italiensk litteratur i Milano 1860 och i Rom 1870. Han vidmakthöll den romerska skaldeskolans klassiska traditioner. Av hans verk kunna nämnas Poesie (1853), Nuove poesie (1856), visionen Dante e Beatrice (1865), Nuove liriche (1881) med fler. Han utgav även diktalster samt åtskilliga skrifter i litteraturhistoria.

Källor 

 

Italienska poeter
Italienskspråkiga poeter
Italienska litteraturvetare
Italienska professorer
Litteraturvetare under 1800-talet
Italienska forskare under 1800-talet
Italienska författare under 1800-talet
Personer från Rom
Födda 1825
Avlidna 1894
Män
Ugglan
Ramsö naturreservat

Ramsö är en ö och ett naturreservat i Urshults socken i Tingsryds kommun i Småland (Kronobergs län).

Reservatet är skyddat sedan 1959 och är 15 ha stort. Ön är belägen i sjön Mien sydväst om Tingsryd och är unik i Skandinavien genom förekomsten av bergarten ryolit.

Bergarten går i dagen på flera ställen. Ramsö är ett geologiskt reservat varför skogen inte omfattas av några särskilda skyddsföreskrifter. 
Markfloran är rik och där växer bland annat skogsbingel, tandrot, blåsippa, vitsippa och vårlök.

Källor
Ramsö, Länsstyrelsen i Kronobergs län

Naturreservat i Tingsryds kommun
Naturskyddsområden bildade 1959
Elise Mayer

Elise Mayer, också kallad Mayr och enligt SDB Maijr, född Neumayr 16 juni 1822 i Nürnberg, Tyskland, död 7 januari 1904 i Malmö S:t Petri församling, Malmö, var en svensk (ursprungligen tysk) skolledare. Hon grundade Fru Elise Mayers högre läroverk för flickor i Malmö, och var dess föreståndare från 1857 till 1888.

Biografi 
Maijr föddes i Nürnberg i Tyskland, men bosatte sig i Malmö i Sverige i november 1857. Samma år öppnade hon en flickskola i Malmö, Fru Elise Mayers högre läroverk för flickor. Det var Malmös andra betydande skola för flickor efter Caroline Kléens skola (1850–1870), och någon tredje flickskola grundades inte förrän Maria Stenkulas skola 1874. 

Hennes skola kom att bli framgångsrik som en av de mest kända i Skåne, och tog emot elever från välsituerade medelklasshem i både Malmö och omkringliggande områden. Elise Mayer var innovativ: hennes skola var den första flickskolan i södra Sverige som införde gymnastik på schemat, och hon lät också eleverna tillbringa rasterna utomhus, oavsett väder, något som var ovanligt för en flickskola, och införde diskussionstimmar i den högsta klassen. Skolan växlade adress flera gånger, men kom till slut att stanna på Rönneholmsvägen. 

År 1888 överlät Elise Maijr sin skola på Tekla Åberg, som gjorde om den till Tekla Åbergs högre läroverk för flickor. Denna förenades 1940 med Maria Stenkulas Malmö högre läroverk för flickor från 1874 och Anna och Eva Bundts skola för flickor från 1887, till Malmö kommunala flickskola.

Källor 
 Schenlær, Margareta, Malmökvinnor, Malmö kulturhistoriska fören., Malmö, 2003
 H Maria Stenkula i Svenskt biografiskt lexikon

Noter 

 
Svenska skolledare under 1800-talet
Personer i Malmös historia
Personer från Nürnberg
Födda 1822
Avlidna 1904
Kvinnor
Walter B. Pitkin

Walter Boughton Pitkin, född 6 februari 1878, död 25 januari 1953, var en amerikansk filosof.

Pitkin var lärare i psykologi vid Columbia University 1905-1909 och verksam som journalist. Han företrädde neorealismen. Bland hans skrifter märks The psychology of happiness (1929), The art of learning (1921) och Short introduction to history of human stupidity (1932). Han var från 1913 utgivare av The new realism.

Källor 
 

Amerikanska filosofer under 1900-talet
Födda 1878
Avlidna 1953
Män
Svensk uppslagsbok
Tekla Åbergs högre läroverk för flickor

Tekla Åbergs högre läroverk för flickor, ursprungligen Fru Elise Mayers högre läroverk för flickor, var en svensk flickskola i Rådmansvången i Malmö, verksam från 1857 till 1940. Det var den första flickskolan utanför Stockholm med dimissionsrätt.

Historik
Skolan grundades år 1857 av Elise Mayer under namnet Fru Elise Mayers högre läroverk för flickor. Det var Malmös andra betydande skola för flickor efter Caroline Kléens skola (1850–1870), och någon tredje flickskola grundades inte förrän Maria Stenkulas skola 1874. Skolan blev en av de mest kända i Skåne och tog emot elever från välsituerade borgarhem från både Malmö och omkringliggande områden. Elise Mayer var innovativ. Det var den första flickskolan i södra Sverige som införde gymnastik på schemat, och hon lät också eleverna tillbringa rasterna utomhus, oavsett väder, något som var ovanligt för en flickskola, och införde diskussionstimmar i den högsta klassen.
Skolan växlade adress flera gånger, men kom till slut att stanna på Rönneholmsvägen. 

År 1888 övertogs skolan av Tekla Åberg, och bytte då namn till Tekla Åbergs högre läroverk för flickor. 1898 fick läroverket dimissionsrätt, det vill säga rätt att utexaminera studenter. Det blev det första läroverket i landet utanför Stockholm där flickor kunde ta studenten. Vid den tiden hade skolan 234 elever och 28 lärare. 

Skolan förenades 1940 med Maria Stenkulas Malmö högre läroverk för flickor från 1874 och Anna och Eva Bundts skola för flickor från 1887 till Malmö kommunala flickskola, som lades ner 1962.

Källor

Walborg Hedberg - Louise Arosenius: Svenska kvinnor från skilda verksamhetsområden, Stockholm 1914, sid. 113.
 Schenlær, Margareta, Malmökvinnor, Malmö kulturhistoriska fören., Malmö, 2003
 H Maria Stenkula i Svenskt biografiskt lexikon

Flickskolor i Sverige
Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildningsinstitutioner bildade 1857
Malmö under 1900-talet
Malmö under 1800-talet
Sydkorea i olympiska vinterspelen 1998

Sydkorea deltog med 37 deltagare vid de olympiska vinterspelen 1998 i Nagano. Totalt vann de tre guldmedaljer, en silvermedalj och två bronsmedaljer.

Medaljer

Guld
 Dong-Sung Kim - Short track, 1 000 meter.
 Lee-kyung Chun - Short track, 1 000 meter.
 Lee-kyung Chun, Hye-Kyung Wang, Sang-Mi An och Yoon-Mi Kim - Short track, Stafett 3 000 meter.

Silver
 Ji-Hoon Chae, Jun-Hwan Lee, Ho-Eung Lee och Dong-Sung Kim - Short track, Stafett 5 000 meter.

Brons
 Lee-kyung Chun - Short track, 500 meter.
 Hye-Kyung Wang - Short track, 1 000 meter.

Källor 
 

1998 i Sydkorea
Nationer i olympiska vinterspelen 1998
1998
Nicolai Gottlieb Blædel

Nicolai Gottlieb Blædel, född den 26 december 1816 i Stubbekøbing, död den 15 juli 1879 i Köpenhamn, var en dansk präst. Han var måg till Poul Dons och farfar till Nic Blædel.

Blædel blev student 1836 och teologie kandidat 1841. Efter några års arbete som lärare blev han 1849 präst vid Almindelig Hospital och Abel Cathrines Stiftelse i Köpenhamn, 1853 kaplan vid Garnisonskirken och 1859 sognepræst där. Blædel var en av sin tids mest betydande predikanter i den danska huvudstaden. Hans allvarliga förkunnelse samlade ovanligt många åhörare och genom sitt oförfärade uppträdande under koleraåret 1853 vann han allas aktning. Han var själen i många praktiska kyrkliga verksamheter och banade väg för den inre missionen i Köpenhamn. Han sökte inta en mellanställning mellan de olika kyrkliga riktningarna, av vilka han dock hade svårast att förlika sig med grundtvigianismen, mot vilken han utgav ett par stridsskrifter (1873). Han utgav vidare tre predikosamlingar och Udvidet Konfirmationsundervisning eller evangelisk-luthersk Kirkelære (1876, 2:a upplagan 1884).

Källor 

 

Präster i Danska folkkyrkan
Danska präster under 1800-talet
Personer från Falster
Födda 1816
Avlidna 1879
Män
Salmonsens
Liz Pichon

Liz Pichon, född den 16 augusti 1963 i London, är en engelskspråkig barnboksförfattare och illustratör, mest känd för sin Tom Gates-bokserie som har översatts till flera språk.

Böcker utgivna på svenska
2002 – Månen skimrar silvervit – verser för barn vid dagens slut 
2002 – Måla skyn i guld och rött – verser för barn vid dagens slut 
2004 – Min storebror Boris 
2008 – De tre gräsliga små grisarna 
2014 – Tom Gates fantastiska värld 
2015 – Tom Gates bästa ursäkter (och andra bra grejer) 
2015 – Tom Gates: Allt är underbart

Källor
(på engelska) Britannica Online [Elektronisk resurs]. Chicago, IL: Britannica Online. 1994-.

Noter 

Brittiska författare av barn- och ungdomslitteratur
Brittiska illustratörer
Personer från London
Kvinnor
Födda 1963
Levande personer
Adèle Geras

Adèle Geras, född den 15 mars 1944 i Jerusalem, är en engelskspråkig författare som skrivit mer än nittio böcker för såväl barn, unga och äldre vuxna.

Böcker utgivna på svenska
2003 – Ljus och skugga

Källor

(på eng) Britannica Online [Elektronisk resurs]. Chicago, IL: Britannica Online. 1994-.

Noter

Engelska författare
Engelskspråkiga författare
Personer från Jerusalem
Födda 1944
Levande personer
Kvinnor
Järnåldershuset Körunda

Järnåldershuset Körunda är ett rekonstruerat långhus från järnåldern som står väster om sjön Muskan cirka fem kilometer norr om Ösmo i Nynäshamns kommun. I närheten finns Körunda säteri och Nynäshamns Golfklubbs anläggning.

Beskrivning

Järnåldershuset började byggas i mars 1998 och tog tre månader för tre personer att fullborda. Huset är en rekonstruktion av ett långhus vars lämningar återfanns i närheten. Ansvarig för bygget var forntidstekniker Jan Mellring från Nynäshamn. Byggnaden är ett treskeppigt långhus med konvex takbärande konstruktion, cirka 20 meter lång och sex meter bred. Väggarna består av lerklinat flätverk. In- och utgångar finns på varje långsidas mitt och på varje kortsida. Eldplatsen ligger centralt i huset och röken drar ut genom taket. Taket är täckt med vass, som räcker nästan ända ner till marken.

Händelser
 Föreningen Tostesta Felag tog över 2008 från Järnåldershusets Intresseförening (JIF). De håller öppet huset under sommaren och arrangerar en marknad med bland annat handel, underhållning, hantverk och samtida mat. Under resten av året kan huset hyras eller hållas öppet efter överenskommelse och föreningen har även annan verksamhet såsom kurser i hantverk, gillen eller blot. Föreningen (och huset) har en facebooksida.
 I februari 2015 spelades här några avsnitt in för Julkalendern 2015. Järnåldershuset med sina närmaste omgivningar blir en del av en historielektion om barnens historia i 24 delar som börjar år 1015 och slutar år 2015.
 2019 spelades scener till filmen Vikingasystrar in i och utanför huset.

Interiörbilder

Se även
 Stavgard, Burs, Gotland (det första rekonstruerade långhuset i Sverige)
 Gene fornby, Örnsköldsvik, Ångermanland
 Hornbore by, Hamburgsund, Bohuslän
 Ale vikingagård, Ale kommun, Västergötland
 Hogslaby, en rekonstruerad järnåldersby i Botkyrka kommun
 Vikingagården Gunnes gård, Upplands Väsby

Källor
  Järnåldershuset i Körunda.
 Julkalender spelades in i Ösmo.

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Nynäshamns kommun
Historiskt återskapande
Vikingatiden
Jean Meyer

Jean Fredrik Henrik Meyer (Johann Friedrich Heinrich Meyer), född 26 februari 1822 i Hamburg, död 26 mars 1893 i Stockholm, var en tysk-svensk violinist.

Biografi
Jean Meyer föddes 1822 i Hamburg. Meyer var 1848–1852 samt efter 1861 anställd som förste violinist vid Kungliga Hovkapellet i Stockholm, där han 1866 blev andre och 1872 förste konsertmästare samt 1882 fick avsked med pension. Han uppträdde med bifall på konserter i Sverige, Finland och Ryssland samt utgav kompositioner för violin och piano. Han gifte sig 1854 i Sankt Petersburg med pianisten Virginie Paban. Meyer avled 1893.

Källor
Music Sack: Jean Fredrik Henrik Meyer

Noter

Tyska klassiska kompositörer
Svenska klassiska kompositörer under 1800-talet
Tyska violinister
Svenska violinister
Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Musiker från Hamburg
Män
Födda 1822
Avlidna 1893
Ugglan
Anna Christina Cronquist

Anna Christina Cronquist, född Lundgren 3 april 1807 i Skabersjö socken i Malmöhus län, död 5 februari 1893 i Malmö S:t Petri församling, var en svensk affärsidkare. Hon var grundaren till den så kallade Cronquistska eran inom manufaktur- och vitvarubranschen i Malmö.

Biografi
Hon gifte sig 1830 med Johan Cronquist (1806–1852), redaktören för ”Malmö Nya Allehanda” i Malmö. Makens tidning gick dåligt, och för att hjälpa till med försörjningen bestämde sig hon sig för att också bidra.

Hon öppnade i början av 1840-talet en vävskola, och gav utgav 1845 den kanske första svenska läroboken i vävning. Mellan 1849 och 1865 drev hon det som kom att kallas den största manufakturaffären i Malmö. Fram till 1864 års näringsförordning var det dock inte tillåtet för gifta kvinnor att ägna sig åt affärsverksamhet i eget namn, då detta reglerades av skråväsendet. Hon tvingades därför använda sig av en manlig bulvan, något som gav henne stora svårigheter. 

Hon tillhörde de första svenska kvinnor som öppnade en affärsverksamhet av det slaget i sitt eget namn, snarare än att överta det efter en avliden make: hon tog sin son Georg Cronquist till affärskompanjon och gav företaget namnet A.C. Cronquist & Son. Hennes affärsverksamhet togs 1865 över av hennes svärdotter, Aqvilina Cronquist.

Källor 

 Schenlær, Margareta, Malmökvinnor, Malmö kulturhistoriska fören., Malmö, 2003
  Idun, nr 12, 1893
 

Personer i Malmös historia
Födda 1807
Avlidna 1893
Kvinnor
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Svenska textilkonstnärer under 1800-talet
Gradski vrt-stadion

Gradski vrt-stadion () är en fotbollsanläggning i Osijek i Kroatien. Den invigdes år 1980 och är hemmaarena för de två lokala fotbollslagen NK Osijek och Fortuna VNO Osijek. Stadion har en kapacitet på 18 856 personer (17 876 sittplatser och 980 ståplatser).

Historik 
Gradski vrt-stadion invigdes år 1980 och ersatte då en äldre fotbollsanläggning som funnits på platsen sedan år 1958. Publikrekordet med 40 000 besökare slogs år 1982 då NK Osijek mötte NK Dinamo Zagreb. År 1998 fick stadion sittplatser och reflektorer. Åren 2005 och 2010 renoverades stadion delvis.

Externa länkar

Referenser

Noter 
 

Fotbollsanläggningar i Kroatien
Sportanläggningar i Osijek
Sportanläggningar invigda 1980
NK Osijek