kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klintehamns landsfiskalsdistrikt

Klintehamns landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gotlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gotlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Hablingbo och Silte från det upplösta Burgsviks landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Gotlands södra härad:
Atlingbo landskommun
Eksta landskommun
Eskelhems landskommun
Fröjels landskommun
Hejde landskommun
Hogräns landskommun
Klinte landskommun
Mästerby landskommun
Sanda landskommun
Sproge landskommun
Stenkumla landskommun
Tofta landskommun
Träkumla landskommun
Valls landskommun
Västergarns landskommun
Västerhejde landskommun
Väte landskommun

Från 1 oktober 1941
Gotlands södra härad:
Atlingbo landskommun
Eksta landskommun
Eskelhems landskommun
Fröjels landskommun
Hablingbo landskommun
Hejde landskommun
Hogräns landskommun
Klinte landskommun
Mästerby landskommun
Sanda landskommun
Silte landskommun
Sproge landskommun
Stenkumla landskommun
Tofta landskommun
Träkumla landskommun
Valls landskommun
Västergarns landskommun
Västerhejde landskommun
Väte landskommun

Från 1 januari 1952
Klintehamns landskommun
Stenkumla landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Klintehamns distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gotlands län
Lissabons universitet

Lissabons universitet (portugisiska: Universidade de Lisboa) är ett portugisiskt universitet i Lissabon.  
Dagens universitet kom till 2013 som en sammanslagning av det gamla Lissabons Universitet (från 1911) med Lissabons Tekniska Universitet (från 1930).

Det är Portugals största universitet.

Idag har lärosätet 48 000 studenter per år och omkring 2 922 lärare och 2 468 övriga anställda.

Se även 
 Lista över universitet och högskolor i Portugal

Referenser

Externa länkar 
Universidade de Lisboa  - officiell webbplats (på portugisiska)
University of Lisbon - officiell webbplats (på engelska)

Universitet och högskolor i Portugal
Lissabon
Hemse landsfiskalsdistrikt

Hemse landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Gotlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gotlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Fide, Grötlingbo, Hamra, Havdhem, Näs, Sundre, Vamlingbo, Öja från det upplösta Burgsviks landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Gotlands södra härad:
Alskogs landskommun
Alva landskommun
Burs landskommun
Eke landskommun
Etelhems landskommun
Fardhems landskommun
Garde landskommun
Gerums landskommun
Hemse landskommun
Lau landskommun
Levide landskommun
Linde landskommun
Lojsta landskommun
Lye landskommun
Närs landskommun
Rone landskommun
Stånga landskommun

Från 1 oktober 1941
Gotlands södra härad:
Alskogs landskommun
Alva landskommun
Burs landskommun
Eke landskommun
Etelhems landskommun
Fardhems landskommun
Fide landskommun
Garde landskommun
Gerums landskommun
Grötlingbo landskommun
Hamra landskommun
Havdhems landskommun
Hemse landskommun
Lau landskommun
Levide landskommun
Linde landskommun
Lojsta landskommun
Lye landskommun
Närs landskommun
Näs landskommun
Rone landskommun
Stånga landskommun
Sundre landskommun
Vamlingbo landskommun
Öja landskommun

Från 1 januari 1952
Havdhems landskommun
Hemse landskommun
Hoburgs landskommun
Ljugarns landskommun
Stånga landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Hemse landsfiskals arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gotlands län
Burgsviks landsfiskalsdistrikt

Burgsviks landsfiskalsdistrikt var 1918-1941 ett landsfiskalsdistrikt i Gotlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående område överfördes kommunerna Hablingbo och Silte till Klintehamns landsfiskalsdistrikt och kommunerna Fide, Grötlingbo, Hamra, Havdhem, Näs, Sundre, Vamlingbo, Öja till Hemse landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Gotlands län.

Ingående områden

Från 1918
Gotlands södra härad:
Fide landskommun
Grötlingbo landskommun
Hablingbo landskommun
Hamra landskommun
Havdhems landskommun
Näs landskommun
Silte landskommun
Sundre landskommun
Vamlingbo landskommun
Öja landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Burgsviks distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Gotlands län
Östra Ågatan

Östra Ågatan är en gata i centrala Uppsala. Gatan följer Fyrisåns östra strand i cirka två kilometer från Linnégatans fäste vid Järnbron i norr tills den övergår i Kungsängsesplanaden och Stallängsgatan i söder.

Sträckning 
Från norr mot söder passeras bland annat följande byggnader och platser:
 Järnbron
 Fjellstedtska skolan
 S:t Olofsbron
 Gotlandsparken
 Gotlands nation
 Gamla torget
 Dombron
 Nybron
 Västgötaspången
 Grand Hotell Hörnan
 Islandsbron
 Hamnspången
 Uppsala hamn
 Tullgarnsparken

Externa länkar
Bilder från Upplandsmuseet

Gator i Uppsala
Brian Engblom

Brian Paul Engblom, född 27 januari 1955, är en kanadensisk före detta professionell ishockeyspelare som tillbringade elva säsonger i den nordamerikanska ishockeyligan National Hockey League (NHL), där han spelade för ishockeyorganisationerna Montreal Canadiens, Washington Capitals, Los Angeles Kings, Buffalo Sabres och Calgary Flames. Han producerade 206 poäng (29 mål och 177 assists) samt drog på sig 599 utvisningsminuter på 659 grundspelsmatcher. Engblom spelade också på lägre nivåer för Nova Scotia Voyageurs i American Hockey League (AHL) och Wisconsin Badgers (University of Wisconsin) i National Collegiate Athletic Association (NCAA).

Han draftades i andra rundan i 1975 års draft av Montreal Canadiens som 22:a spelare totalt.

Engblom vann tre raka Stanley Cup-titlar med Canadiens för säsongerna 1976-1977, 1977-1978 och 1978-1979. Han fick dock inte sitt namn ingraverad på Stanley Cup-pokalen för 1976-1977 eftersom han spelade för få matcher för dem.

Efter karriären har han varit expertkommentator i både radio och TV för sportsändningar rörande matcher för Colorado Avalanche, Columbus Blue Jackets, Los Angeles Kings, Tampa Bay Lightning och Winnipeg Jets och även studioarbete rörande NHL som helhet.

Statistik

Referenser

Externa länkar
Brian Engblom – Stats – NHL.com
Brian Engblom NHL Statistics – Hockey-Reference.com
Brian Engblom hockey statistics and profile at hockeydb.com

Kanadensiska ishockeyspelare
Spelare i Buffalo Sabres
Spelare i Calgary Flames
Spelare i Los Angeles Kings
Spelare i Montreal Canadiens
Spelare i Washington Capitals
Spelare i Nova Scotia Voyageurs
Kanadensiska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Winnipeg
Levande personer
Födda 1955
Män
Stanley Cup-mästare 1979
Stanley Cup-mästare 1978
Stanley Cup-mästare 1977
Spelare valda i NHL:s amatördraft 1975
Spelare valda av Montreal Canadiens i NHL Entry Draft
Islandsbron

Islandsbron är en bro i centrala Uppsala. Bron går över floden Fyrisån och markerar övergången mellan gatorna Munkgatan i väst och Bäverns gränd i öst. Bron ligger intill Islandsfallet, ett mindre fall i ån.

En bro med namnet Munkbron nämndes så tidigt som på 1500-talet. Troligtvis är detta samma Munkbron som nämns på Islandsbrons nuvarande plats under 1600-talet. Under 1600-talet rasade denna träbro minst två gånger, 1684 och 1692, innan den slutligt förstördes under stadsbranden i Uppsala 1702. Först år 1841 återbyggdes en ny bro på platsen, den här gången under namnet Islandsbron. Namnet kom från den medeltida stadsdelen Islandet, som avsåg den sydöstra delen av staden. 

Sedan dess har bron genomgått tre större ombyggnationer. 1907 då den byggdes för att bära Uppsalas spårvagnstrafik, 1956, samt 1990 då den byggdes ut för att kunna bära gång- och cykeltrafikanter.

Referenser

Broar i Uppsala
Broar över Fyrisån
Våla landsfiskalsdistrikt

Våla landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Huddunge landskommun från Heby landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Våla härad:
Harbo landskommun
Nora landskommun
Östervåla landskommun

Från 1 oktober 1941
Våla härad:
Harbo landskommun
Huddunge landskommun
Nora landskommun
Östervåla landskommun

Från 1 januari 1952
Nora landskommun
Östervåla landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
225088 Gonggong

225088 Gonggong eller 2007 OR10 är en dvärgplanet i solsystemet av typen SDO. Den upptäcktes av Meg Schwamb, Michael Brown och David Rabinowitz vid Palomarobservatoriet i Kalifornien i USA den 17 juli 2007. Michael Brown gav den smeknamnet "Snövit", då den antogs vara mycket ljus. Senare studier pekade dock på att den i stället är röd. Himlakroppen var länge den största kända i solsystemet utan namn, men namnet Gonggong har av upptäckarna föreslagits till IAU Committee for Small-Body Nomenclature vid Internationella astronomiska unionen som fattar det slutgiltiga beslutet. Namnet antogs den 5 februari 2020.

Källor

Fotnoter

Astronomiska upptäckter 2007
Transneptunska objekt
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av DL Rabinowitz
Astronomiska upptäckter av ME Brown
Astronomiska upptäckter av Megan Schwamb
Dvärgplaneter
Germaine Richier

Germaine Richier, född 16 september 1902 i Grans, Frankrike, död 21 juli 1959 i Montpellier, var en fransk skulptör och grafiker.

Biografi
Richier började sina studier vid Ecole des Beaux Arts i Montpellier, i ateljén hos Louis-Jacques Guigues. År 1926 började hon arbeta med Antoine Bourdelle, och var kvar i ateljén fram till dennes död 1929. Där träffade hon Alberto Giacometti, även om de två var aldrig nära vänner. 

Richier var för sin del mer intresserad av en klassisk syn på skulpturen. Hon föredrog att arbeta med en levande modell och sedan omarbeta den slutliga produkten. Hon träffade också César Baldaccini i detta skede i sin karriär, men gifte sig med Otto Bänninger i december 1929. 

År 1936 vann Richier Prix Blumenthal. Hon fick viss uppskattning inom konstlivet för sin verksamhet, men verkade börja falla i glömska igen före sin död 1959.

Konstnärskap
Richiers tidiga arbeten, då hon var påverkad av sin lärare Bourdelle, kombinerar klassiska former med människor-djur-hybrider och visar varelser som spindlar och hydror. Hennes stil blev på 1940-talet mera nonfigurativ efter andra världskriget med en Rodininfluerad expressiv skulpturstil. De kroppsliga deformationer hon då föredrog att ge sina modeller var mer accentuerade i ett försök att förmedla en större känsla av ångest.

Den största kontroversen kring Richiers arbete kom med hennes skapande av en Kristusstaty för kyrkan Notre-Dame de Toute Grâce du Plateau d'Assy, tänkt att skildra Kristi fysiska och andliga plågor. Hon förklarade ”att korset har tagits med för lidandet i köttet, och det finns inget ansikte eftersom Gud är anden och ansiktslös”. Skulpturen gömdes undan på order av biskopen i Annecy. Denna händelse blev en katalysator för en stor debatt under 1950-talet om naturen och rollen hos hos sakral konst, då många konstnärer motsatte sig den traditionella rollen av religiös och akademisk konst. Vissa har också beskrivit kontroversen som en debatt om Guds natur i det moderna samhället. Richier finns representerad vid Moderna museet i Stockholm.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1979

Noter

Externa länkar
http://hyperallergic.com/111816/reconsidering-germaine-richiers-spectral-sculpture/
http://www.artinamericamagazine.com/reviews/germaine-richier/

Födda 1902
Avlidna 1959
Kvinnor
Franska skulptörer
Franska grafiker
Torstuna landsfiskalsdistrikt

Torstuna landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Dess ingående områden överfördes då till Heby landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Simtuna härad:
Altuna landskommun
Frösthults landskommun
Simtuna landskommun
Torstuna härad
Härnevi landskommun
Torstuna landskommun
Vittinge landskommun
Österunda landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Heby landsfiskalsdistrikt

Heby landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes kommunerna Enåker, Norrby och Tärna till Sala landsfiskalsdistrikt, samt Huddunge till Våla landsfiskalsdistrikt. Samtidigt inkorporerades hela Torstuna landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Simtuna härad:
Enåkers landskommun
Norrby landskommun
Tärna landskommun
Västerlövsta landskommun
Våla härad
Huddunge landskommun

Från 1 oktober 1941
Simtuna härad:
Altuna landskommun
Frösthults landskommun
Simtuna landskommun
Västerlövsta landskommun
Torstuna härad:
Härnevi landskommun
Torstuna landskommun
Vittinge landskommun
Österunda landskommun

1 januari 1952
Fjärdhundra landskommun
Vittinge landskommun
Västerlövsta landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län
Villa Anna

Villa Anna är ett hotell i Odinslund i centrala Uppsala i Sverige.

Byggnaden uppfördes 1874 på beställning av brukspatronen Carl Edvard Ekman som avsåg att ge villan som en gåva till sin dotter Anna Gustafva Ekman och dennes make Knut Henning Gezelius von Schéele. Huset ritades av arkitektbröderna Axel och Hjalmar Kumlien. 1879 såldes byggnaden och användes därefter av Uppsala Läkarförening, Kalmar nation samt flickskolan Lindska Skolan innan den köptes av Uppsala domkyrkoförsamling. Idag ägs byggnaden av MIAB Förvaltning som driver hotell och restaurang i dess lokaler.

Referenser

Externa länkar
Officiell hemsida

Hotell i Uppsala
Restauranger i Uppsala
Byggnader ritade av Axel Kumlien
Byggnader ritade av Hjalmar Kumlien
Sala landsfiskalsdistrikt

Sala landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västmanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Enåker, Norrby och Tärna från Heby landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning. Regeringen angav även i kungörelsen 1 juni 1951 att den ville i framtiden besluta om Sala stads förenande med distriktet. Den 1 januari 1956 indrogs stadsfiskalstjänsten i Sala stad, som därmed införlivades i Sala landsfiskalsdistrikt endast i polis- och åklagarhänseende; utsökningsväsendet sköttes fortsatt av staden själv.

Från 1918
Övertjurbo härad:
Kila landskommun
Kumla landskommun
Möklinta landskommun
Sala landskommun

Från 1 oktober 1941
Simtuna härad:
Enåkers landskommun
Norrby landskommun
Tärna landskommun

Övertjurbo härad:
Kila landskommun
Kumla landskommun
Möklinta landskommun
Sala landskommun

Från 1 januari 1952
Möklinta landskommun
Tärna landskommun

Från 1 januari 1956
Möklinta landskommun
Tärna landskommun
Sala stad (endast i polis- och åklagarhänseende; staden skötte själv utsökningsväsendet)

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1954:585: Transumt av Kungl. Maj:ts brev till länsstyrelsen i Västmanlands län angående upphörande av stadsfiskalstjänsten i Sala m. m. (Stockholms slott den 18 november 1955.)
Svensk författningssamling 1955:720: Kungl. Maj:ts kungörelse om ändring i vissa delar av kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 30 december 1955.
Svensk författningssamling 1956:643: Kungl. Maj:ts kungörelse om ändring i kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 21 december 1956.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Västmanlands län