kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tobias Wikström

Tobias Wikström, född 5 juni 1966 i Stockholm, är en svensk journalist som sedan 2002 är ledarskribent på Dagens Industri.

Wikström läste på Journalisthögskolan i Stockholm i mitten av 1990-talet och började 1996 som reporter på Dagens industri. Under 2000 arbetade Wikström på Veckans Affärer.

Wikström har tilldelats priset Årets skattejournalist av Näringslivets skattedelegation.

Tobias Wikström var ordförande i RFSL 1991-1995. Tobias Wikström är son till Jan-Erik Wikström och Grethel Goel.

Källor

Fotnoter

Födda 1966
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska ledarskribenter
Män
Levande personer
Journalister från Stockholm
Pärlmunia

Pärlmunia (Mayrimunia leucosticta) är en fågel i familjen astrilder inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Pärlmunia delas upp i två underarter med följande utbredning:
 leucosticta – sydcentrala Nya Guinea
 moresbyae – sydöstra Nya Guinea

Pärlmunia och sorgmunia placeras traditionellt i släktet Lonchura, men lyfts numera vanligen ut till det egna släktet Mayrimunia efter genetiska studier.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Astrilder
Fåglar i australiska regionen
Endemiska fågelarter på Nya Guinea
Orangebukig bladfågel

Orangebukig bladfågel (Chloropsis hardwickii) är en asiatisk fågel i familjen bladfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Orangebukig bladfågel är en 20 centimeter lång och färgglad, huvudsakligen grön fågel. Hanen har en svart mask som sträcker sig ner till övre delen av bröstet. På hakan är den skinande violettblå. Hättan är bronsgul och ryggen mossgrön medan vingpennor och stjärt är svarta med violettblå kanter. Mindre täckarna däremot är elektriskt blå. Undersidan är orangefärgad, i fält ofta upplevt som starkt gul. Honan har även hon orange på buken, dock enbart i mitten, liksom en ett stort blått mustaschstreck. I övrigt är hon i stort sett gräsgrön. Fåglar i södra Kina och Vietnam (underarterna lazulina och melliana, av vissa behandlad som egen art) har blågrå hätta och indigofärgat istället för svart bröst, medan honan har helgrön undersida, utan orange anstrykning.

Läten 
Sången är ihållande och melodiös, med många olika invävda fraser och härmningar. Lätena är mycket varierande, i engelsk litteratur återgivna som jamande "chair", vassa "chittick" och snabbt kvittrande "ti-ti-tsyi-tsyi-tsyi-tsyi-tsyi".

Utbredning och systematik 
Orangebukig bladfågel delas idag vanligen upp i fyra underarter med följande utbredning:
 Chloropsis hardwickii hardwickii – östra Himalaya till sydvästra Kina (sydöstra Tibet och Yunnan), Myanmar, nordvästra Thailand och norra Laos
 Chloropsis hardwickii malayana – Malackahalvön
 Chloropsis hardwickii melliana – sydöstra Kina samt norra och centrala Vietnam
 Chloropsis hardwickii lazulina – Hainan

Birdlife International och IUCN urskiljer melliana och lazulina tillsammans som den egna arten "gråkronad bladfågel".

Ekologi 
Fågeln hittas i skogskanter och ungskog. Den häckar mellan 600 meter och 2000 meters höjd i Himalaya, ovanför guldpannad bladfågel (C. aurifrons). Den häckar mellan maj och augusti och lägger två till tre ägg i ett sparsamt fodrat skålformat bo som hängts som en hammock mellan kvistar längst ut på en gren. Den är en allätare som intar leddjur, frukt och nektar.

Status och hot 
Internationella naturvårdsunionen IUCN delar upp orangebukig bladfågel i två arter och bedömer hotstatus för dessa var för sig, båda som livskraftiga.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Thomas Hardwicke (1756-1835), generalmajor i British Army i Indien samt samlare av specimen och naturforskare. Fågeln har på svenska även kallats orangebukad bladfågel.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Bladfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Kyrkås distrikt, Jämtland

Kyrkås distrikt är ett distrikt i Östersunds kommun och Jämtlands län. Distriktet ligger omkring Lungre och Sjör i mellersta Jämtland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Kyrkås socken i Östersunds kommun.

Området motsvarar den omfattning Kyrkås församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Kyrkås distrikt finns en småort men inga tätorter.

Småorter
Lungre

Referenser

Noter

Indelningar i Östersunds kommun
distrikt i Jämtlands län
Kyrkås distrikt

Kyrkås distrikt kan syfta på:

Kyrkås distrikt, Jämtland
Kyrkås distrikt, Västergötland

Se även
Kyrkås församling
Kyrkås socken
Karakumsparv

Karakumsparv (Passer zarudnyi) är en dåligt känd centralasiatisk fågel i familjen sparvfinkar inom ordningen tättingar.

Utseende och läten 
Karakumsparven är en liten sparvfink (13,5-15 cm), mycket lik sin nära släkting ökensparven (Passer simplex) med mycket blek dräkt och svart haklapp. Karakumsparven har dock en tydligare svart mask, vitt i pannan, mer grå än sandfärgad på ovansida, stjärt och vingar, kortare vingar och längre stjärt. Könen är också lika, medan ökensparvens hane och hona skiljer sig kraftigt åt. Inga skillnader i läten är kända, men dessa är dåligt dokumenterade.

Utbredning och systematik 
Arten förekommer enbart i Uzbekistan och Turkmenistan, tidigare även i östra Iran där inga fynd gjorts sedan 1901. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare ansågs den vara en underart till ökensparv (P. simplex) men urskiljs efter studier allt oftare som egen art.

Levnadssätt 
Karakumsparven är begränsad till ödsliga klippiga eller sandiga områden med spridda träd och buskar, gärna sandakacia. Den lever mestadels av frön från ökenbuskar och markvegetation, framför allt Aristida pennata. Den häckar enskilt eller i kolonier från april till augusti och lägger två kullar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC), men noterar att vidare studier krävs för att mer korrekt bedöma dess hotstatus. Världspopulationen har inte uppskattats, men den beskrivs som ovanligt förekommande och fläckvist utbredd..

Namn  
Karakum är en öken i sydvästra Centralasien där fågeln förekommer. Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Nikolaj Aleksejevitj Zarudnyi (1859-1919), rysk zoolog och samlare av specimen i Turkestan och Persien samt kurator för museet i Tasjkent 1885-1903.

Noter

Externa länkar

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Sparvfinkar
Fåglar i palearktiska regionen
Frösö distrikt

Frösö distrikt är ett distrikt i Östersunds kommun och Jämtlands län. Distriktet ligger omkring Frösön i mellersta Jämtland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av området som Frösö köping omfattade till 1971 och som före 1948 utgjorde Frösö socken.

Området motsvarar den omfattning Frösö församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Frösö distrikt finns tre tätorter och tre småorter.

Tätorter
Målsta
Slandrom
Östersund (del av)

Småorter
Böle och Fillsta
Digernäs (del av)
Viken

Referenser

Noter

Indelningar i Östersunds kommun
distrikt i Jämtlands län
Häggenås distrikt

Häggenås distrikt är ett distrikt i Östersunds kommun och Jämtlands län. Distriktet ligger omkring Häggenås i mellersta Jämtland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Häggenås socken i Östersunds kommun.

Området motsvarar den omfattning Häggenås församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Häggenås distrikt finns en tätort och två småorter.

Tätorter
Häggenås

Småorter
Norderåsen
Österåsen

Referenser

Noter

Indelningar i Östersunds kommun
distrikt i Jämtlands län
Lits distrikt

Lits distrikt är ett distrikt i Östersunds kommun och Jämtlands län. Distriktet ligger omkring tätorten Lit i mellersta Jämtland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Lits socken i Östersunds kommun.

Området motsvarar den omfattning Lits församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Lits distrikt finns en tätort och sju småorter.

Tätorter
Lit

Småorter
Fjäl
Husås
Klösta
Mo
Sännsjölandet och Lillsjöhögen
Ringsta
Södra Söre

Referenser

Noter

Indelningar i Östersunds kommun
distrikt i Jämtlands län
Fedrelandspartiet

Fedrelandspartiet var ett norskt nationaldemokratiskt parti grundat 1990 i Bergen av Harald Trefall, efter att denne uteslutits från Fremskrittspartiet. Under slutet av 1990-talet ingick partiet i nätverket Nord-nat. Fedrelandspartiet upplöstes 2008. Enligt Europarådet var Fedrelandspartiet att betrakta som en nynazistisk grupp.

Referenser 

Politiska partier bildade 1990
Politiska partier upplösta 2008
Nazistiska partier
Norderö distrikt

Norderö distrikt är ett distrikt i Östersunds kommun och Jämtlands län. Distriktet ligger omkring Norderön och Verkön i mellersta Jämtland och är landskapets befolkningsmässigt minsta distrikt.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Norderö socken i Östersunds kommun.

Området motsvarar den omfattning Norderö församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Norderö distrikt finns inga tätorter eller småorter.

Referenser

Noter

Indelningar i Östersunds kommun
distrikt i Jämtlands län
Kroppslighet

Kroppslighet (motsvarande engelskans corporeality) är egenskapen eller förhållandet att vara kroppslig eller att ha en kropp. I fenomenologisk tradition avser kroppslighet den existentiella och meningsbärande upplevelsen av den levda kroppen.

Ett liknande begrepp är förkroppsligande (motsvarande engelskans embodiment). Det utgår från hur levd erfarenhet tar sig kroppsliga uttryck, som synliggörs i stil, hållning och rörelser.

Den levda kroppen
Termen kroppslighet har betydelse i den kunskapsteoretiska diskussion som utgår från filosofen Maurice Merleau-Ponty. Människan (människokroppen) rör sig i en upplevd omvärld, där människans sinnesorgan utgör grunden för den bild av omvärlden som vi använder. Kunskap uppstår i ett möte mellan kroppen och världen.

Merleau-Pontys fenomenologi genomsyras av en spänning mellan å ena sidan betoningen av omedelbarheten (kroppsligheten, perceptionen), och å andra sidan betoningen av förmedlingssammanhangen (språket, historien). I båda fallen är det frågan om ett svar på frågan om vad som är det konkreta eller det verkliga. Perceptionen eller förnimmelsen är vår grundläggande tillgång till den värld vi redan är i genom hela vår kroppslighet.

Kön och kropp 
Termen kroppslighet har sedan 1990-talet använts mycket inom filosofi, sociologi, idéhistoria, antropologi etc. i mer allmän mening och har fått stor betydelse för att språkligt hantera nya synsätt inom kulturvetenskaper. Ett ökande intresse för kroppen i forskningen är bland annat ett resultat av feminismens framväxt och fokusering på de individuella kropparna som ämnesområde för politiska och ekonomiska maktdiskussioner. Feministisk forskning har lagt vikt vid att förstå hur kopplingarna mellan kön och kropp utgör viktiga komponenter i den könsbestämda differentieringen i samhället. Avsikten är att fästa uppmärksamhet på kroppen som viktig förutsättning för handling, identitetsutveckling och interaktion.

Se även 
Materialitet
Fenomenologi
Kroppspositivism

Litteratur 
 Håkan Larsson & Birgitta Fagrell, Föreställningar om kroppen: kropp och kroppslighet i pedagogisk praktik och teori, Liber, 1010.
 Jonna Bornemark, Kroppslighetens mystik, Volante, 2015.
 Ellen Beate Hansen Sandseter (red.), Kroppslighet i barnehagen. Pedagogisk arbeid med kropp, bevegelse og helse, 2013.

Referenser 

Filosofiska termer
Kulturvetenskap
Genusvetenskap
Människans anatomi
Antropologi
Abura-Dunkwa

Abura-Dunkwa är en ort i södra Ghana. Den är huvudort för distriktet Abura-Asebu-Kwamankese, och folkmängden uppgick till 11 077 invånare vid folkräkningen 2010. Vid påsk hålls Odumkwaafestivalen i Abura-Dunkwa.

Källor

Orter i Centralregionen (Ghana)
Europamästerskap 1950

Europamästerskap 1950 kan avse:

Europamästerskapen i friidrott 1950
Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 1950
Europamästerskapen i konståkning 1950
Europamästerskapet i ishockey för herrar 1950
Europamästerskapen i simsport 1950
Europamästerskapet i basket för damer 1950
Europamästerskapet i volleyboll för herrar 1950
Europamästerskapet i volleyboll för damer 1950
Europamästerskap 1951

Europamästerskap 1951 kan avse:

Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 1951
Europamästerskapen i konståkning 1951
Europamästerskapet i ishockey för herrar 1951
Europamästerskapet i basket för herrar 1951
Europamästerskapet i volleyboll för herrar 1951
Europamästerskapet i volleyboll för damer 1951
Europamästerskap 1954

Europamästerskap 1954 kan avse:

Europamästerskapen i friidrott 1954
Europamästerskapen i fälttävlan 1954
Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 1954
Europamästerskapen i konståkning 1954
Europamästerskapet i ishockey för herrar 1954
Europamästerskapen i simsport 1954
Europamästerskapet i basket för damer 1954
Agona Nsaba

Agona Nsaba (eller bara Nsaba) är en ort i södra Ghana. Den är huvudort för distriktet Agona East, och folkmängden uppgick till 9 376 invånare vid folkräkningen 2010.

Källor

Orter i Centralregionen (Ghana)
Sandersdorf-Brehna

Sandersdorf-Brehna är en tysk stad i distriktet (Landkreis) Anhalt-Bitterfeld i förbundslandet Sachsen-Anhalt. Kommunen bildades 1 juli 2009 genom sammanslagning av de dåvarande kommunerna Glebitzsch, Petersroda, Roitzsch och Sandersdorf samt staden Brehna. Brehna uppkom vid ett nunnekloster som följde Augustinus regel. Förutom staden ingår flera mindre orter i kommunen.

I kommunen ligger flera sänkor som tidigare var dagbrott. Staden passeras av motorvägen A9. Vid motorvägen etablerades en större företagsby. En grustäckt vid stadens kant omvandlades till ett friluftsbad. I kommunen finns dessutom en mindre flygplats för segelflygplan.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner och städer i Landkreis Anhalt-Bitterfeld
Anark

Beteckningen anark förekommer redan i äldre anarkistisk litteratur, som till exempel hos den anarkistiske författaren Gustav Landauer, men blev där aldrig mer än ett randfenomen. Termen har nått störst uppmärksamhet främst genom Ernst Jünger, som vid 82 års ålder publicerade idéromanen Eumeswil (Klett-Cotta 1977, på svenska Bo Cavefors bokförlag 1981), i vilken anarken framställs som en positiv figur, i kontrast till anarkisten: ”... anarkisk är var och en; det är just det normala hos en. Men det draget blir från första dagen inskränkt genom far och mor, genom stat och samhälle. Det är fråga om beskärningar, avtappningar av urkraft; sådant undgår ingen. Man måste finna sig i det. Men det anarkiska blir ändå kvar i grunden såsom hemlighet, vanligen omedvetet för bäraren själv. Det kan bryta fram ur honom som lava, det kan förinta honom, befria honom. ... Här måste göras vissa distinktioner: Kärleken är anarkisk, inte äktenskapet. Krigaren är anarkisk, inte soldaten. Dråpet är anarkiskt, inte mordet. Kristus är anarkisk, inte Paulus. Eftersom det anarkiska faktiskt är det normala, är det till finnandes också i Paulus, och bryter stundom mäktigt fram ur honom. Världshistorien hålls i rörelse av anarkin. Summa summarum: Den fria människan är anarkisk, inte anarkisten."

Anarken är en vidareutveckling av det nya frihetsanspråk som Jünger framkastade efter andra världskriget och politikens och nihilismens sammanbrott, i essän Skogsvandringen (1951, på svenska Bokförlaget Augusti 2014). Skogsvandraren låter sig inte fångas av propagandan, och bjuder motstånd mot varje auktoritärt och totalitärt ingripande i hans liv. Anarken å sin sida är ingen motståndsman, utan den auktoritära maktens pendang.

Litteratur 
 Ernst Jünger: Eumeswil, Cavefors förlag, 1981.
 Ernst Jünger: Skogsvandringen, Bokförlaget Augusti, 2014.
 Bernd A. Laska: "Katechon" und "Anarch". Carl Schmitts und Ernst Jüngers Reaktionen auf Max Stirner. LSR-Verlag, Nürnberg 1997, 
 Dietrich Murswiek: Der Anarch und der Anarchist. In: Deutsche Studien, 17(1979), S. 282-294
 Jörg-Anselm Asseyer: Herr und Anarch. Ernst Jünger - Vom Verhaltensfaschisten zum Edelanarchisten? In: Nur die Phantasielosen flüchten in die Realität. Anarchistisches Ja(hr)buch I, Karin Kramer Verlag, (West-)Berlin 1983, S. 60-63
 Federico Ferrari: L'Anarca. La libertà del singolo tra anarchia e nichilismo. Mimesis, Mailand 2014 

Litterära figurer
Anarkism
Verk av Ernst Jünger
Uranmononitrid

Uranmononitrid (UN) är en nitrid av uran. Den är radioaktiv, har hög densitet (14.3 g/cm³) och har överlag metalliska egenskaper som metallglans, hög värmeledningsförmåga och hög elektrisk ledningsförmåga. Uranmononitrid är ett möjligt framtida kärnbränsle, i synnerhet i metallkylda snabba reaktorer.

Framställning
Uranmononitrid framställs huvudsakligen på två sätt, antingen via urankarbid (UC) eller via uranhydrid (UH3).

Via urankarbid
Den vanligaste metoden att framställa UN är att reducera urandioxid (UO2) och i nästa steg bilda UN enligt följande:

3UO2 + 6C → 2UC + UO2 + 4CO (i argon, > 1450 °C mellan 10 och 20 timmar)
4UC + 2UO2  +3N2 → 6UN + 4CO

Via uranhydrid
En alternativ framställningsmetod utgår från metalliskt uran. Uranhydrid bildas genom att hetta upp uranet till 280 °C i vätgas. Eftersom UH3 har betydligt lägre specifik volym än metallen kommer den att falla av till ett fint pulver samtidigt som mer metall exponeras för vätgasen. I nästa steg hettas uranhydriden upp till cirka 500 °C i kvävgas och bildar uranseskvinitrid (U2N3). I ett sista steg hettas U2N3 upp till minst 1150 °C i argon, vilket får överskottskväve att avges och bildar UN.

2U + 3H2 → 2UH3
4UH3 + 3N2 → 2U2N3 + 6H2
2U2N3 → 4UN + N2

Referenser

nitrider
Uranföreningar
Dalabyggð

Dalabyggð är en kommun som ligger på västra Island. Folkmängden uppgick till 673 invånare vid folkräkningen 2019, av dessa bodde 269 i den enda tätorten Búðardalur. Den största sjön i kommunen är Haukadalsvatn.

Historia 
Kommunen grundades den 11 juni 1994 genom en sammanslagning av kommunerna Suðurdalahreppur, Haukadalshreppur, Laxárdalshreppur, Hvammshreppur, Fellsstrandarhreppur och Skarðshreppur. Den 1 januari 1998 slogs Skógarstrandarhreppur samman med Dalabyggð och den 10 juni 2006 även kommunen Saurbæjarhreppur.

Källor 

Islands kommuner
Indelningar i Västlandet
Oschersleben

Oschersleben (Bode) är en tysk stad i distriktet (Landkreis) Börde i förbundslandet Sachsen-Anhalt. Staden ligger i ett jordbruksområde med svartjord vid floden Bode. Avståndet till närmaste motorväg (A14) är cirka 20 km och till Magdeburg cirka 30 km.

Orten nämns 994 för första gången i en urkund som undertecknades av kejsare Otto III. Staden tillhörde länge Halberstadts biskopsdöme. I samband med Westfaliska freden anslöts biskopsdömet och även staden till Markgrevskapet Brandenburg.

1840 etablerades en sockerfabrik i Oschersleben och 1842/43 fick staden anslut till järnvägsnätet.  I kommunen pågick dessutom gruvdrift efter brunkol. Under andra världskriget fanns en fabrik som producerade flygplan i staden vad som resulterade i flera flygbombningar under krigets slutskede.

I staden finns Motorsport Arena Oschersleben.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Börde
Fredrik Mossberg

Carl Fredrik Wilhelm Mossberg, född 10 september 1850 i Örebro, död 21 maj 1916 i Göteborg, var en svensk apotekare och donator. 

Mossberg blev elev på apoteket Kronan i Stockholm 1867 samt avlade farmacie kandidatexamen 1870 och apotekarexamen 1874. Han var anställd på apoteket i Vadstena 1874–1875, på apoteket Hjorten i Örebro 1875–1876, på apoteket Kronan i Jönköping 1876–1877, på apoteket Hjorten i Göteborg 1877–1880, på apoteket i Örnsköldsvik 1880–1881, på apoteket Kronan i Norrköping 1881–1882 och på apoteket Gripen i Sundsvall 1882–1885. 

Han var föreståndare för apoteket Lejonet i Göteborg 1885–1902 och var innehavare av apoteket Kronan i Göteborg från 1902. Han donerade till Göteborgs stad sin egendom Sommarro och 50 000 kronor samt för övrigt över 200 000 kronor till olika ändamål, bland annat 50 000 kronor till Apotekarsocieteten och 25 000 kronor till en monumental vattenkonst i Örebro. Mossberg är begravd på Östra kyrkogården i Göteborg.

Källor

 Mossberg, Karl Fredrik Vilhelm på SvenskaGravar.se

Noter

Vidare läsning
 

Svenska apotekare under 1800-talet
Svenska apotekare under 1900-talet
Svenska donatorer
Personer från Örebro
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Födda 1850
Avlidna 1916
Män
Long (släkt)

Long är en släkt som spelat en stor roll i Lousianas moderna politiska historia.

George S. Long (1883–1958), ledamot av Oklahomas lagstiftande församling 1920, kongressledamot från Louisiana 1953–1958.  Bror till Huey och Earl Long.
Huey Long (1893–1935),  Louisianas guvernör  1928–1932, senator från Louisiana 1932–1935. Bror till George S.  och  Earl Long.
Rose McConnell Long (1892–1970), senator från Louisiana 1936–1937.  Huey Longs änka. 
Russell B. Long (1918–2003), senator från Louisiana 1948–1987. Son till Huey Long and Rose McConnell Long.
Earl Long (1895–1960),  Louisianas viceguvernör 1936–1939, guvernör 1939–1940, 1948–1952, och 1956–1960. Bror till George S. och Huey Long.
Blanche Long (1902–1998),  delegat till det demokratiska partikonventen 1956 och 1960, medlem av demokratiska partistyrelsen 1956-1963. Hustru till och änka efter Earl Long.
 Gillis William Long (1923–1985), kongressledamot från Louisiana 1963–1965 och 1973–1985. George S., Hueys och Earl Longs kusin.
 Catherine Small Long (född 1924),  kongressledamot från Louisiana 1985–1987.  Gillis Longs änka.
Speedy Long (1928–2006),  delstatssenator i Louisiana 1956–1964,  kongressledamot från Louisiana 1965–1973. George S., Hueys och Earl Longs kusin.
Jimmy Long (född 1931), ledamot av Louisianas lagstiftande församling 1968–2000.  Bror till Gerald Long. George S., Hueys och Earl Longs fyrmänning.
 Gerald Long (född 1944), delstatssenator i Louisiana 2008-2011. Bror till Jimmy Long. George S., Hueys och Earl Longs fyrmänning.

Referenser
 

Louisianas historia
Sulho Ranta

Sulho Veikko Juhani Ranta, född den 15 augusti 1901 i Peräseinäjoki, Finland, död den 5 maj 1960 i Helsingfors, var en finländsk kompositör, dirigent och musikhistoriker.

Biografi
Ranta studerade vid Sibelius-Akademin 1921-24 och vid universitetet i Helsingfors, där han blev fil. mag. 1927. Han studerade även i Berlin, Wien, Italien och Paris.

Efter verksamhet som kapellmästare, körledare och pedagog i olika städer anställdes Ranta 1934 som lärare i musikhistoria och kontrapunkt vid Sibelius-Akademin vars prorektor han blev 1937.

Som tonsättare har Ranta framträtt med orkesterverk (bl. a. tre symfonier), kammarmusikverk, teatermusik, kantater, solo- och körsånger. Han skrev bl. a. musiken till baletten Körsbärsblommornas fest.

Ur hans omfattande litterära produktion kan nämnas en harmonilära, musikessäer, biografiska arbeten och musikhistoriska verk.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1979
 Svensk Uppslagsbok, band 23, 1963

Externa länkar
 

Födda 1901
Avlidna 1960
Män
Finländska klassiska kompositörer
Finländska dirigenter
Julius Bergman (apotekare)

Julius Gereon Bergman, född 10 oktober 1854 i Arboga, död 12 mars  1923 i Malmö Sankt Petri församling, Malmö,  var en svensk apotekare.

Bergman blev elev på apoteket i Nora 1870 samt avlade farmacie kandidatexamen 1873 och apotekarexamen 1878; han studerade även i Tyskland 1883–1884. Han var anställd på apoteket i Oskarshamn 1878–1881, på apoteket Enhörningen i Göteborg 1882–1889 och apoteket Lejonet i Malmö 1889–1892. Han var föreståndare för apoteket i Mariefred 1892–1893, anställd på apoteket Lejonet i Helsingborg 1893–1894, innehavare av apoteket i Hjortkvarn 1894–1904 och av apoteket Kronan i Malmö från 1904. Han var en framstående kapacitet på den farmaceutiska kemins område och författade Farmaceutisk-kemisk analys (1887) samt ett stort antal artiklar över kemiska och farmaceutiska ämnen. Julius Bergman är begravd på Sankt Pauli mellersta kyrkogård i Malmö.

Källor

Noter 

Svenska apotekare under 1800-talet
Svenska apotekare under 1900-talet
Personer från Arboga
Gravsatta på Sankt Pauli mellersta kyrkogård
Födda 1854
Avlidna 1923
Män