kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kongorosttrast

Kongorosttrast (Stizorhina fraseri) är en afrikansk fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar. Den förekommer i fuktiga skogar i Centralafrika där den uppträder mer som en flugsnappare än en trast. Arten tros minska i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Kongorosttrast är en enfärgat brunaktig flugsnapparliknande trast. Den relativt långa stjärten är brun med rostfärgade hörn. I flykten syns rostfärgade fläckar på vingarna. Sången består av en stigande serie sorgsamma visslingar.

Utbredning och systematik 
Kongorosttrast förekommer i Centralafrika. Den delas upp i tre underarter med följande utbredning:
 rubicundus – förekommer från sydöstra Nigeria österut till Centralafrikanska republiken och söderut till norra Angola och nordvästra Zambia
 vulpinus – förekommer i sydvästra Sydsudan, Uganda och nordöstra Demokratiska republiken Kongo
 fraseri – förekommer på ön Bioko i Guineabukten

Västafrikansk rosttrast (S. finschi) behandlas ibland som en underart av kongorosttrast. Den urskiljs dock oftast som egen art.

Levnadssätt 
Kongorosttrast hittas i fuktiga skogar, där den ses lågt till medelhögt upp i träden sittande upprätt som en flugsnappare. Den liknar närbesläktade arten rödstjärtad rosttrast, men är mindre, med mer upprätt ställning och ses vanligen inte på marken.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatförstörelse och fragmentering, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig.

Namn 
Artens vetenskapliga namn hedrar den engelska zoologen Louis Fraser. Tidigare kallades den fraserrosttrast eller Frasers rosttrast även på svenska, men tilldelades 2023 ett mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Trastar
Fåglar i etiopiska regionen
Jakobsbergs distrikt

Jakobsbergs distrikt är ett distrikt i Järfälla kommun och Stockholms län. 

Distriktet ligger omkring Jakobsberg.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av Järfälla socken i Järfälla kommun.

Området motsvarar den omfattning Jakobsbergs församling hade 1999/2000 och fick 1992 vid uppdelningen av Järfälla församling.

Referenser

Noter

Indelningar i Järfälla kommun
distrikt i Stockholms län
Jakobsberg
Salsjön

Salsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Salsjön, Blekinge, sjö strax utanför Bräkne-Hoby i Ronneby kommun,  (7,31 ha)
Salsjön, Halland, sjö i Kungsbacka kommun,  (3,7 ha)
Salsjön, Östergötland, sjö i Motala kommun, 
Salsjön, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (32,9 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Kallhälls distrikt

Kallhälls distrikt är ett distrikt i Järfälla kommun och Stockholms län. 

Distriktet ligger omkring Kallhäll.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av Järfälla socken i Järfälla kommun dit 1952 en del från Eds socken, Stäket,  införlivats.

Området motsvarar den omfattning Kallhälls församling hade 1999/2000 och fick 1992 vid uppdelningen av Järfälla församling.

Referenser

Noter

Indelningar i Järfälla kommun
distrikt i Stockholms län
Viksjö distrikt, Uppland

Viksjö distrikt är ett distrikt i Järfälla kommun och Stockholms län. 

Distriktet ligger omkring Viksjö.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av Järfälla socken i Järfälla kommun.

Området motsvarar den omfattning Viksjö församling hade 1999/2000 och fick 1992 vid uppdelningen av Järfälla församling.

Referenser

Noter

Indelningar i Järfälla kommun
distrikt i Stockholms län
Albert Vandel

Albert Vandel, född 26 december 1894 i Besançon, död 11 oktober 1980 i Toulouse, var en fransk zoolog.

Källor

Franska zoologer
Zoologer under 1900-talet
Franska forskare under 1900-talet
Födda 1894
Avlidna 1980
Män
Sammaljärvi

Sammaljärvi kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Sverige
Sammaljärvet (Tärendö socken, Norrbotten, 748388-178008), sjö i Pajala kommun,  (6,07 ha)
Sammaljärvet (Tärendö socken, Norrbotten, 748422-178017), sjö i Pajala kommun, 
Sammaljärvi, Norrbotten, sjö i Pajala kommun, 
Sammaljärvet (Karesuando socken, Lappland, 756853-180302), sjö i Kiruna kommun,  (8,16 ha)
Sammaljärvet (Karesuando socken, Lappland, 756891-180435), sjö i Kiruna kommun,  (7,75 ha)
Sammaljärvet (Karesuando socken, Lappland, 756905-180324), sjö i Kiruna kommun,  (11,5 ha)
Sammaljärvet (Karesuando socken, Lappland, 756952-180197), sjö i Kiruna kommun,  (15,7 ha)

Finland
Ylä-Sammaljärvi – en sjö i landskapet Norra Karelen
Sammaljärvi, Ulfsby, en sedan 1810-talet torrlagd och uppodlad sjö i Ulvsby i sydvästra Finland, .

Noter

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Jari Lindström

Jari Lindström, född 28 juni 1965 i Kuusankoski, är en finländsk politiker (sannfinländare, därefter Blå framtid). Han var Finlands arbets- och justitieminister 2015-2017, arbetsminister 2017-2019 (medan Antti Häkkänen fick ta över portföljen som justitieminister) och ledamot av Finlands riksdag sedan 2011.

Jari Lindström var tidigare vice förtroendeman i pappersarbetarnas fackförbund. Han kommer från Kuusankoski i södra Finland, och arbetade i många år för skogsbolaget UPM, som bland annat ägde pappersfabriken Voikkaa i hans hemort. Fabriken lades ned år 2006.

Lindström omvaldes i riksdagen i riksdagsvalet 2015 med 9 966 röster från Sydöstra Finlands valkrets.

Noter

Externa länkar
Jari  Lindström på riksdagens webbplats. 

Ledamöter av Finlands riksdag för Sannfinländarna
Finlands justitieministrar
Finlands arbetsministrar
Finländska politiker under 2000-talet
Födda 1965
Levande personer
Män
Fäboda, Sollentuna

Fäboda gård är en bondgård i Sollentuna kommun, Stockholms län. Gården ligger på norra Järvafältet,  i Östra Järvafältets naturreservat.

Historik

Platsen var bebodd redan under brons- och järnåldern som talrika stensättningar norr om gården kan vittna om. Fäboda nämns första gången på en karta 1635 och var ett torp under Viby gård. Till mitten av 1800-talet var torpet bebodd av dagsverkstorpare. Mellan 1860 och 1912 fanns här statare och jordbruksarbetare från Viby gård. På 1870-talet såldes Fäboda till brukspatron Carl Frans Lundström på Antuna.

I början av 1900-talet kom Fäboda i statens ägo och hörde till Järva skjutfält. På 1940-talet fanns här en militär övningsanläggning kallad "Stalingrad" som byggdes upp nordost om Fäboda. I närheten av Fäboda gjordes övningar i sprängning. Än idag syns gropar i marken som är rester efter övergivna skyttevärn. I samband med Ryttarolympiaden 1956 hölls fälttävlan i närheten av Fäboda. På Fäboda drivs idag (2015) fortfarande lantbruk. Den historiska bebyggelsen utgörs av bland annat två rödfärgade bostadshus och en röd ladugård.

Ofullbordade planer på förort
Sedan den militära verksamheten på Järvafältet avvecklats, planerades på 1960-talet att bygga nya bostadsområden. För Sollentunas del innebar planerna att uppföra bostäder för 40 000 människor och de nya stadsdelarna skulle uppkallas efter de gamla torpen Nysved, Alboda och Fäboda. En ändstation planerades för tunnelbanan vid Bögs gård. Senare planerades att tunnelbanan skulle gå längre norrut, med ändstationen vid Alboda och mellanstationer vid Fäboda, Nysved, Sten och Hansta. 

Men inte alla byggplaner fullföljdes, så förblev exempelvis Sollentunas del av Järvafältet obebyggd sedan ett fullmäktigebeslut i Sollentuna stoppades med en rösts övervikt. I stället blev området naturreservat med undantag för kommundelen Viby som på 1970-talet bebyggdes med villor, kedjehus och radhus. Viby gårds huvudbyggnad från 1820-talet är fortfarande bevarad och ägs av Sollentuna hembygdsförening.

Referenser

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Sollentuna kommun
Jordbruksanläggningar
Järvafältet
Drogenbos

Drogenbos är en kommun i provinsen Vlaams-Brabant i regionen Flandern i Belgien. Drogenbos hade 5 013 invånare den 1 januari 2013.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Kommuner i Flamländska Brabant
Segersjön

Segersjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Segersjön, Södermanland, sjö mellan samhällena Uttran och Segersjö i Botkyrka kommun,  (2 ha)
Segersjön, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun,  (76,7 ha)
Segersjön, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (3,51 ha)

Se även
Segersjö, herrgård i Lännäs socken, Örebro kommun, 
Segersjö, Botkyrka kommun, ort i Botkyrka kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Kollektiv (olika betydelser)

Kollektiv kan syfta på:

 Kollektiv – en arbetsgrupp, ett företag, eller dylikt
 Kollektiv (lingvistik) – inom lingvistiken ett ord som beskriver något som oräknelig grupp eller i helhet, snarare än i ental eller flertal

Sammansättningar
 Kollektivhus
 Kollektivism
 Kollektiva omedvetna
 Kollektivisering
 Kollektivavtal
 Kollektivanslutning
 Kollektivjordbruk
 Kollektivtrafik
 Kollektivanställd
 Konstnärskollektiv
 Bostadskollektiv
 Levnadskollektiv
Carl-Axel von Zweigbergk

Carl-Axel Tönnes von Zweigbergk, född 18 december 1893 i Sandhems församling i dåvarande Skaraborgs län, död 1 oktober 1980 i Västerås Lundby församling i Västmanlands län, var en svensk militär.

Carl-Axel von Zweigbergk var son till godsägaren Axel Henrik von Zweigbergk och Magna Nöring. Han avlade studentexamen i Kristianstad 1912 och officersexamen 1914, studerade vid Gymnastiska Centralinstitutet (GCI) 1917–1918 och Krigshögskolan (KHS) 1927–1929 samt hade intendentsexamen från 1932.

Han blev underlöjtnant vid Karlskrona grenadjärregemente 1914, löjtnant där 1916 och kapten 1929 samt major i reservstat vid Kronobergs regemente 1936. Han var syssloman vid Gotlands länslasarett 1937–1941 och vid landstingets sjukvårdsanstalter i Västerås från 1941.

Han var president för Rotary 1953–1954 och riddare av Svärdsorden (RSO). Han hade Patriotiska Sällskapets stora guldmedalj och flera ytterligare utmärkelser, bland annat en medalj från Sveriges militära idrottsförbund.

Carl-Axel von Zweigbergk gifte sig 1926 med Ingrid Frykman (1907–1996), dotter till jägmästare Oskar Daniel Frykman och Emmy Vilhelmina Forsgren. De fick två barn: Jurgen von Zweigbergk (1928–2008), far till Helena von Zweigbergk och Amelie von Zweigbergk, och Margareta von Zweigbergk Olsson (född 1934), en tid svärmor till Robert Broberg.

Han är gravsatt i minneslunden på Hovdestalunds kyrkogård i Västerås.

Källor

Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Sandhems socken
Födda 1893
Avlidna 1980
Män
Riddare av Svärdsorden
Carl-Axel
Gravsatta på Hovdestalunds kyrkogård
Järvaleden

Järvaleden är en 35 kilometer lång vandringsled som sträcker sig på Järvafältet genom Stockholms, Sollentuna, Sundbybergs och Järfälla kommuner.

Initiativtagare till leden var Friluftsfrämjandets lokalavdelningar runt Järvafältet. Järvaleden är markerad med en orange triangel och sträcker sig från Ursviks motionsgård i söder, förbi Kista, genom Hanstaskogen och Väsby gård till Fäboda gård i norr. Ledan fortsätter sedan runt Översjön, förbi Molnsättra gård och söderut, förbi Säbysjön, Hägerstalunds gård, Eggeby gård och tillbaka till Ursvik. På sin väg passerar vandraren på Järvaleden fem naturreservat:
 Igelbäckens naturreservat
 Hansta naturreservat
 Molnsättra naturreservat
 Östra Järvafältets naturreservat
 Västra Järvafältets naturreservat

Bilder

Källor
 Järfälla kommun: Järvaleden.

Externa länkar

Vandringsleder i Stockholms län
William Rabun

William Rabun, född 8 april 1771 i Halifax County i North Carolina, död 24 oktober 1819 i Hancock County i Georgia, var en amerikansk politiker (demokrat-republikan). Han var Georgias guvernör från 1817 fram till sin död.

Rabun var verksam som domare i Georgia innan han blev politiker. Han var talman i Georgias senat 1812–1816.

Rabun efterträdde 1817 David Brydie Mitchell som Georgias guvernör. Han avled 1819 i ämbetet och efterträddes av Matthew Talbot. Rabun gravsattes i Hancock County i Georgia. Rabun County har fått sitt namn efter William Rabun.

Referenser

Externa länkar 

Guvernörer i Georgia
Amerikanska demokrat-republikaner
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Halifax County, North Carolina
Födda 1771
Avlidna 1819
Män
Jonas Kjellander

Jonas Kjellander, född 18 maj 1779 i Varvs församling, Skaraborgs län, död 14 januari 1841 i Skara stadsförsamling, Skaraborgs län, var en svensk kyrkoman och riksdagsman.

Biografi 
Jonas Kjellander var son till prosten i Flo Jonas Kjellander och Eva Maria Kellgren, en syster till skalden Johan Henric Kellgren samt farbror till Ernst Kjellander. Han studerade vid Uppsala universitet, där han tog magistergraden 1803 och 1806 fick en docens i politiken. Sedan han under de politiskt turbulenta åren 1809-1810 varit anställd vid justitiedepartementet, var han från 1813 verksam som lärare i de latinska språken vid Skara gymnasium. 1818 prästvigdes han för en tjänst som kyrkoherde i Ving, blev året därpå prost, 1820 förflyttad till Vinköl, 1828 till Götened samt utnämndes till domprost 1836. Han utsågs till teologie doktor 1830 och blev 1838 KNO.

Kjellander var riksdagsman för prästeståndet riksdagarna 1823 och 1828.

Han var gift med änkan Ulrika Carolina Biljer.

Kjellander var känd för sin traditionella kristendomsuppfattning och kritiserades för en överdrivet optimistisk syn på människan.

Referenser 
 Skara stifts herdaminne
 Kjellander, släkter, http://sok.riksarkivet.se/sbl/artikel/11511, Svenskt biografiskt lexikon, hämtad 2015-07-21

Noter 

Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska domprostar
Kommendörer av Nordstjärneorden
Födda 1779
Avlidna 1841
Män
Personer från Varvs socken, Västergötland
Olle Agnell

Sven Olof "Olle" Agnell, född 3 september 1923 i Sollebrunn, död 6 maj 2015 i Halmstad, var en svensk konstnär och grafiker.

Olle Agnell studerade vid Otte Skölds målarskola 1945-47 och vid Konsthögskolan 1948-51.

Av Olle Agnell utförda offentliga utsmyckningar finns i Sankta Annas kapell, Fyllinge daghem, Örjans Vall och Östergårdsskolan, samtliga i Halmstad. Erska församlingshem, Alingsås och Kommunhusets foajé, Kalix.

Olle Agnell finns representerad bland annat på Nationalmuseum
, Moderna museet, Göteborgs konstmuseum, Malmö museum, Regionmuseet Kristianstad, Kalmar konstmuseum, Hallands konstmuseum, Västerbottens museum i Umeå, Västmanlands länsmuseum i Västerås, Borås konstmuseum, Örebro läns landsting, Landesmuseum Hannover och Museum Wurth, Kunselsau, bägge i Tyskland.

Utställningar

Separatutställningar

Samlingsutställningar 
I bland annat Sverige, Norge, Danmark, Finland, Tyskland, Frankrike, Österrike och forna Jugoslavien.

Har deltagit i de flesta Grafiktriennaler från 1968 till 2003.

Har gjort flera grafikupplagor, bland annat till Föreningen för Grafisk Konst, Nationalmuseum 1992, Konstfrämjandet 1982 och 1991, Heléns Rör 1982, SKF-Tools konstförening 1992 och Götene Konstförening 1993.

Pris vid Internationella Grafikbiennalen i torrnål i Uzice i forna Jugoslavien, 2001 och 2003.

Stipendier 
Hallands Konstförenings Stipendium 1961
Ester Lindahls stipendium 1963 och 1964
Statens stora arbetsstipendium 1971 och 1972
Halmstads stads kulturstipendium 1972
Hallands läns landstings kulturstipendium 1984
Devertska kulturstiftelsens stipendium 1985
Hallandspostens kulturstipendium 1990
BUS stipendium vid Grafiktriennalen 2007
Getinges Kultur- och Vetenskapspris 2010

Externa länkar
om Olle Agnell på konstnärslexikonett Amanda
Dödsannons - Familjesidan

Exempel på tavlor 
Konstliv Halland, Idisslande ko
Hallands Konstmuseum, Kvällsvard
Helsingborgs Daglad, Glada grisar

Källor

Noter

Män
Födda 1923
Avlidna 2015
Svenska målare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Sidsjön

Sidsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Sidsjön, Södermanland, sjö i Nyköpings kommun,  (2,7 ha)
Sidsjön (Ockelbo socken, Gästrikland, 675233-153280), sjö i Ockelbo kommun,  (12,5 ha)
Sidsjön (Ockelbo socken, Gästrikland, 675984-152444), sjö i Ockelbo kommun,  (6,16 ha)
Sidsjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (307 ha)
Sidsjön, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun,  (34,5 ha)
Sidsjö, stadsdel söder om Sundsvalls centrum, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västafrikansk rosttrast

Västafrikansk rosttrast (Stizorhina finschi) är en fågel i familjen flugsnappare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Västafrikansk rosttrast är en enfärgat brunaktig flugsnapparliknande trast. Den långa stjärten är svartaktig med vita hörn. Arten liknar vitstjärtad rosttrast, men skiljer sig genom mer upprätt hållning, mer flugsnapparlikt beteende och att den vanligen inte ses på marken. Sången består av en långsam stigande serie med sorgsamma visslingar, medan lätet är en grälande serie med ett antal sträva "kweee".

Utbredning och systematik 
Västafrikansk rosttrast förekommer i Västafrika i låglänta områden från Sierra Leone och Liberia till Ghana och södra Nigeria. Den behandlas ibland som en underart av kongorosttrast.

Levnadssätt 
Västafrikansk rosttrast hittas i undervegetation och på medelhögnivå i fuktiga skogar. Den sitter upprätt och fångar insekter i luften, vilket gör att den i beteendet mer påminner om en flugsnappare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som nära hotad (LC).

Namn 
Artens vetenskapliga namn hedrar den tyske diplomaten, ornitologen och samlaren Otto Finsch (1839-1917). Tidigare kallades den finschrosttrast eller Finschs rosttrast även på svenska, men tilldelades 2023 ett mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Trastar
Fåglar i etiopiska regionen
Amamitrast

Amamitrast (Zoothera major) är en fåtalig östasiatisk tätting i familjen trastar, nära släkt med guldtrast och tigertrast. Den förekommer enbart på en enda ö i södra Japan.

Kännetecken

Utseende 
Amamitrasten är en stor (30 cm) och kraftigt tecknad, något gulaktig trast. Ovansidan är varmt olivbrun till beigefärgad, undersidan svartfjällat vitkaktig. Den är mycket lik guldtrasten, men amamitrasten är större och har bland annat tätare tecknad undersida, mer gräddfärgad buk och undre vingtäckare, gulgrå tarser istället för rödaktiga samt tolv stjärtfjädrar (guldtrasten har 14).

Amamitrasten är även mycket lik tigertrasten, som tidigare behandlades som en del av guldtrasten, men skiljer sig genom renare blek strupe, likaså renare ansiktsteckning med mycket mindre mörk fläck på bakre örontäckarna, mer utbrett beige undertill, något mindre vitt på vingen, större storlek, längre vingar och mycket längre näbb.

Läten 
Bland amamitrastens läten hörs ett tunt "tsih" i flykten, ett viskande "sih" och ett ljust, dalande "tseeooo". Sången är en melodisk ramsa mestadels levererad på morgonen, i engelsk litteratur återgiven som "chirrup-chewee-chueu-wiow-we-ep". Den skiljer sig tydligt från guldtrastens monotona sorgesamma vissling som oftast framförs nattetid, men även något från tigertrasten med mer åtskilda och komplexa toner.

Utbredning och systematik 
Amamitrasten förekommer enbart på ön Amami-Ōshima i den norra delen av Ryukyuöarna i södra Japan. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Amamitrasten är begränsad till gammal subtropisk städsegrön skog med minst 60 år gamla träd, i fuktiga dalar på 100-400 meters höjd. Fågeln är liksom övriga Zoothera-trastar skygg. Den hittas ofta nära mosstäckta stenar intill strömmande vattendrag. Födan består av ryggradslösa djur och frukt. Fågeln häckar i maj och juni. Den placerar sitt bo på lågt sittande grenar 1,5 till tre meter ovan mark och lägger tre till fyra ägg.

Status och hot 
Amamitrasten har ett mycket litet utbredningsområde och en världspopulation på endast högst 10.000 vuxna individer. Den tros dock öka i antal. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Trastar
Fåglar i palearktiska regionen
Endemiska fågelarter i Japan
Sütterlinskrift

Sütterlinskrift (tyska: Sütterlinschrift) är en skrivstilsform, skapad av Ludwig Sütterlin 1911 för att skapa en modern version av historisk, tysk handstil. Sütterlinskrift var den enda skrivstil som lärdes ut i tyska skolor från 1935 till 1941, men har tidigare existerat som skriven form av fraktur. Dock lärdes det ut i vissa skolor ända in på 70-talet. Skrivstilen är i dag föråldrad och är ökänt svårläst av icketyskar och unga tyskar.

Historia 
Preussens kulturdepartement bad om en modern skrivstil för officiellt bruk att lära ut i skolor, Sütterlin skapade då Sütterlinskriften som introducerades 1915, där den successivt tog över efter den äldre, liknande Kurrent-skriften. Från 1935 blev skrivstilen den enda som lärdes ut i tyska skolor. 

När Nazisterna förbjöd frakturstil 1941 förbjöds även Sütterlinskrift, men de som redan lärts upp med stilen fortsatte använda den.

Utseende 

A a
B b
C c
D d
E e
F f
G g
H h
I i
J j
K k
L l
M m
N n
O o
P p
Q q
R r
S ſ s
ß
T t
U u
V v
W w
X x
Y y
Z z
Ä ä
Ö ö
Ü ü

Referenser

handskrift
Zhaojue

Zhaojue, också känt som Chaokioh, är ett härad i Liangshan, en autonom prefektur för yi-folket i Sichuan-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Stade Pierre de Coubertin

Stade Pierre de Coubertin i Cannes är hemmaplan för fotbollslaget AS Cannes som spelar i tredje division säsongen 2014/2015. Arenan tar som högst 15 000 åskådare, varav 2 500 sittande.

Fotbollsanläggningar i Frankrike
AS Cannes
Sladan

Sladan kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Sladan, Västerbotten, sjö i Robertsfors kommun,  (7,59 ha)
Sladan (Råneå socken, Norrbotten), sjö i Luleå kommun,  (1,91 km²)
Sladan (Norrfjärdens socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun,  (20,3 ha)

Naturreservat
 Sladan (naturreservat) – ett naturreservat i Umeå kommun

Se även
Lillsladan, sjö i Luleå kommun,  (26,6 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Julia Zigiotti Olme

Julia Margareta Zigiotti Olme, född 24 december 1997 i Eds församling, Stockholms län, är en svensk fotbollsspelare (anfallare) som spelar för engelska Brighton & Hove Albion. Hon har även spelat för BK Häcken, Hammarby IF, AIK och moderklubben Bollstanäs SK.
Den 31 december 2022 förlovade hon sig med Emma Kullberg.

Klubbkarriär
Zigiotti Olmes moderklubb är Bollstanäs SK. Hon spelade för klubbens A-lag 2012–2014. I november 2014 värvades Zigiotti Olme av AIK. I januari 2016 värvades hon av Hammarby IF. I juli 2018 värvades Zigiotti Olme av Kopparbergs/Göteborg FC, där hon skrev på ett 1,5-årskontrakt.

Den 17 september 2019 skrev Zigiotti Olme på en förlängning av kontraktet med Kopparbergs/Göteborg FC fram över säsongen 2021. Inför säsongen 2021 bytte Kopparbergs/Göteborg namn till BK Häcken. Den 1 januari 2022 värvades Zigiotti Olme av engelska Brighton & Hove Albion.

Landslagskarriär
Zigiotti Olme var en del av den trupp som representerade Sverige i U19-EM i Israel juli 2015. Hon gjorde två mål och tre assist på fem matcher i kvalet till turneringen.

I september 2018 blev Zigiotti Olme för första gången uttagen till Sveriges A-landslag i träningsmatcherna mot Norge och Italien. Zigiotti Olme debuterade den 4 oktober 2018 i en 2–1-vinst över Norge, där hon blev inbytt i den 67:e minuten mot Sofia Jakobsson.

I maj 2019 blev Zigiotti Olme uttagen i Sveriges trupp till världsmästerskapet i fotboll 2019.

Källor 

Landslagsstatistik på svenskfotboll.se

Noter 

Svenska fotbollsspelare
Svenska landslagsspelare i fotboll
Fotbollsspelare i Bollstanäs SK
Spelare i AIK Fotboll Damer
Spelare i Hammarby IF DFF
Spelare i Kopparbergs/Göteborg FC
Spelare i Brighton & Hove Albion WFC
Spelare i Damallsvenskan
Spelare i dam-VM i fotboll 2019
Födda 1997
Levande personer
Kvinnor
Personer från Upplands Väsby kommun
Svenska idrottare under 2000-talet