kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars Christian Tingstadius

Lars Christian Tingstadius, född den 12 juni 1750 i Lunda socken, Södermanland, död den 12 maj 1832 på sin egendom Vik vid Nyköping, var en svensk läkare. Han var bror till Johan Adam Tingstadius.

Tingstadius började i Uppsala sina medicinska studier, vilka han fullföljde i Greifswald, samt avlade de båda medicinska examina i Lund 1774. Samma år kallades han till prosektor vid Theatrum anatomicum i Stockholm och promoverades 1775 till medicine doktor. År 1779 efterträdde han Roland Martin som professor i anatomi och kirurgi i Stockholm samt var tillika läkare vid Medevi brunn till 1783, då han drabbades av en svår och långvarig sjukdom. Han fortfor dock att sköta sin professur till 1793, då han avgick från densamma, samt utövade därjämte ända till 1810 särdeles vidsträckt praktik som läkare. Han blev 1811 hedersledamot av Sundhetskollegium samt var för övrigt medlem av åtskilliga lärda samfund.

Källor 

 

Svenska godsägare under 1700-talet
Svenska professorer i anatomi
Svenska professorer i kirurgi
Svenska läkare under 1700-talet
Svenska läkare under 1800-talet
Personer från Lunda socken, Södermanland
Födda 1750
Avlidna 1832
Män
Ugglan
Svenska godsägare under 1800-talet
Svenska brunnsläkare
Henning Thulstrup

Carl Ludvig Henning Thulstrup, född den 26 oktober 1836 i Stockholm, död där den 23 juni 1902, var en svensk militär, målare och tecknare. 

HanThulstrup blev 1855 underlöjtnant vid Första livgrenadjärregementet, var länge lärare vid Karlberg och ingick 1873 vid den nybildade generalstaben, blev där överstelöjtnant 1882, var chef för krigsskolan på Karlberg 1882–1890 samt överste och chef för Södermanlands regemente 1890–1896. Sedan 1886 var han ledamot av Krigsvetenskapsakademien. Thulstrup blev riddare av Svärdsorden 1875 och av Carl XIII:s orden 1884 samt kommendör av andra klassen av Svärdsorden 1893.

Som ung studerade han  måleri för en mästare i Paris men enligt familjetraditionen skulle han välja den militära banan. Redan som kadett väckte Thulstrup uppmärksamhet för sina teckningar och konstnärliga förmåga och  undervisade i frihandsteckning vid sjökrigsskolan 1867–1874. Han tecknade en serie karikatyrteckningar som han först fick utgivna anonymt sedan utgav han litografiska karikatyrhäften i form av årsrevyer En samling skämt 1859, Komiska bagateller (1860–1863), Militäriska fotografier (1860–1862, delvis tillsammans med Ottomar Johan Brander), Minnen (1865–1871) och Karikatyralbum (1872, 1873, 1875–1881), varjämte han lämnade teckningar till Ny illustrerad tidning och utgav Afbildningar af nordiska drägter, sådana de burits eller bäras uti olika landskap (1888–1889; 16 planscher i litografiskt färgtryck med svensk och fransk text av Jules Henri Kramer). Bland hans målningar uppnådde Kung Karls sista eriksgata (Karl XV:s likfärd genom Sverige, 1872) på sin tid rätt stor popularitet. Thulstrup är representerad vid Nationalmuseum. 

Henning Thulstrup var son till generallöjtnanten Magnus Thulstrup och Hedvig Kristina Akrell samt bror till Thure de Thulstrup. Han var gift första gången 1863 med Zuleima Hahr och andra gången från 1868 med friherrinnan Agnes Fleetwood, dotter till översten Georg Fleetwood (1806–1878). Han vilar på Solna kyrkogård.

Källor 
 Riddare af Kongl. Svärds-Orden i Sveriges statskalender 1895
 Konung Carl den XIII:s Orden i Sveriges statskalender 1895
 Kommendörer af Kongl. Svärds-Orden, 2:a kl. i Sveriges statskalender 1902
 
 Svenskt konstnärslexikon del V, sid 440, Allhems Förlag, Malmö. 
 Karl Ludvig Henning Thulstrup på Gravar.se

Noter 

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Svenska militärer under 1800-talet
Kommendörer av andra klass av Svärdsorden
Riddare av Carl XIII:s orden
Svenska målare under 1800-talet
Svenska tecknare under 1800-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Militärer från Stockholm
Konstnärer från Stockholm
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1836
Avlidna 1902
Män
Ugglan
Werner Camichel

Werner Camichel, född 26 februari 1945, död 27 mars 2006 i Samedan, var en schweizisk bobåkare.
Camichel blev olympisk guldmedaljör i fyrmansbob vid vinterspelen 1972 i Sapporo.

Källor 

Schweiziska bobåkare
Schweiziska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Schweiz
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1972
Olympiska guldmedaljörer 1972
Födda 1945
Avlidna 2006
Män
Gustaf Thollander

Gustaf Ferdinand Thollander, född 1 mars 1853 i Söderhamn, Gävleborgs län, död 9 april 1933 i Söderköping, Östergötlands län, var en svensk läkare. Han var son till Ferdinand Thollander.

Thollander blev student i Uppsala 1872, medicine kandidat 1880 och medicine licentiat 1887. Han var distriktsläkare (extra provinsialläkare) i Dalarö distrikt 1887–1895, provinsialläkare i Kisa distrikt 1895–1903, i Tibble distrikt 1903–1912 och i Söderköpings distrikt 1912–1915, varefter han pensionerades. Han innehade ett flertal förordnanden som provinsialläkare i Valdemarsviks och Stegeborgs distrikt samt som stadsläkare i Söderköping 1915–1921.

Under sin studietid var Thollander medlem i Orphei Drängar och orkesteranförare i Östgöta nation. Han var en god violinist och bidrog på många sätt verksamt till musiklivets höjande i Söderköping och medverkade ofta vid konserter där och i Norrköping.

Källor
 Svenska läkaresällskapet 1808–1908 (1909), sid. 285.
Sveriges läkarehistoria, fjärde följden, band IV (1934), sid. 573.

Svenska provinsialläkare
Svenska violinister
Svenska läkare under 1800-talet
Svenska läkare under 1900-talet
Personer från Söderhamn
Födda 1853
Avlidna 1933
Män
Hjörne

Hjörne är ett svenskt efternamn som 2015 bars av 23 personer och kan syfta på:

Personer
 Harry Hjörne (1893–1969), svensk chefredaktör och kommunpolitiker.
 Lars Hjörne (född 1929), svensk chefredaktör.
 Marika Cobbold Hjörne (född 1956), svensk-brittisk författare.
 Peter Hjörne (född 1952), svensk företagsledare.

Geografi
 Harry Hjörnes plats – en plats i stadsdelen Inom Vallgraven i centrala Göteborg
 Hjörne naturreservat – ett naturreservat i Veddige socken i Varbergs kommun i Halland

Efternamnsförgreningssidor
Svenska efternamn
Thumann

Thumann är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra:

 Anton Thumann (1912–1946), tysk SS-Obersturmführer
 Paul Thumann (1834–1908), tysk målare
Hans Leutenegger

Hans Leutenegger, född 16 januari 1940, är en schweizisk före detta bobåkare.
Leutenegger blev olympisk guldmedaljör i fyrmansbob vid vinterspelen 1972 i Sapporo.

Källor 

Schweiziska bobåkare
Schweiziska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Schweiz
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1972
Olympiska guldmedaljörer 1972
Födda 1940
Levande personer
Män
Segerstedt (släkter)

Segerstedt är familjenamn för två svenska släkter som inte är besläktade:

Segerstedt från Södermanland 
Denna släkts äldste stamfader var Bengt som troligen var torpare under mitten av 1600-talet i Stigtomta socken. Hans son Anders Bengtsson var torpare och skomakare och blev far till prosten Johannes Segerstadt (1714-1778) som var gift med Maria Christina Kumblin. Från dessas tre söner är släkten uppdelad i tre grenar.

Den yngre grenens anfader är läkaren, prästen och skriftställaren Albrekt Julius Segerstedt (1763–1815) som deltog i riksdagen 1815 och vidare hyrde ett tryckeri där han utgav skrifter om brännvinsbränning, medicin och kyrkliga frågor. Han var gift med Gustava Bergius, faster till lektorn Axel Theodor Bergius. 

En av hans söner var komministern Calle Anders Segerstedt, som med sin hustru Mina Lingmark fick sonen Albrekt Julius Segerstedt (1844–1894). Denne var skolman och publicist som utgav läroböcker för folkskolan och redigerade Weckoblad för folkundervisningen 1877–1887 och tidskriften Hemmet 1872–1873 samt skrev i flera lokala tidningar. Vidare publicerade han en del skönlitteratur och sammanställde 1884 i Svenska folksagor och äfventyr sagor, legender och vidskepelse från hela landet. Han var först gift med Fredrika Sofia Bohman, och därefter med Hilda Sofia Augusta Schröderheim. Med den förra hustrun fick han sonen Torgny Segerstedt som var publicist under andra världskriget. Han i sin tur blev far till filosofen och sociologen Torgny T:son Segerstedt samt journalisten och politikern Ingrid Segerstedt-Wiberg.

Segerstedt från Skellefteå 
Anfader var soldaten Östen Johansson Tapper (1731-1802), rote nr 118 Drängsmark, som först avancerade till korpral och sedan till sergeant/rustmästare och tog sig namnet Segerstedt. Viktor Segerstedt, Martin Segerstedt och Erland Segerstedt tillhör den släkten.

Referenser

Svenska släkter
Paul Thumann

Friedrich Paul Thumann, född den 5 oktober 1834, död den 19 februari 1908 i Berlin, var en tysk målare.

Thumann studerade i Berlin och i Dresden. Han målade porträtt och helgonbilder, var 1860-1863 i Leipzig sysselsatt som tecknare för träsnitt. Thumann besökte Italien och England, blev 1866 professor vid konstskolan i Weimar, 1872 i Dresden och 1875 vid Berlins konstakademi. Åren 1887-1891 vistades han åter i Italien, återvände så till sin lärarverksamhet i Berlin. Som tecknare av illustrationer till diktverk återgav han med en lycklig förening av naturlighet och behag karaktären i Voss Luise, Shakespeares En midsommarnattsdröm, Tennysons Enoch Arde och Chamissos Frauenliebe und Leben samt Psychesagan med flera. Bland hans oljemålningar kan nämnas skildringar ur Martin Luthers liv (på Wartburg).

Källor 

  

Tyska porträttmålare
Tyska målare under 1800-talet
Födda 1834
Avlidna 1908
Män
Ugglan
Thure de Thulstrup

Bror Thure (de) Thulstrup, född den 5 april 1848 i Stockholm, död den 9 juni 1930 i New York, var en svensk-amerikansk kapten, målare och tecknare. 

Han var son till statsrådet Magnus Thulstrup och Hedvig Kristina Akrell och från 1879 gift med Lucie Jolly Bovoillot samt bror till Carl Ludvig Henning Thulstrup.

Thulstrup utexaminerades 1865 från Karlberg och blev samma år underlöjtnant vid Svea artilleriregemente där han begärde avsked 189 för att istället ta anställning i franska Främlingslegionen. Han tjänstgjorde först i Algeriet och avancerade under fransk-tyska kriget till kapten 1871 samt deltog i striderna mot Pariskommunen. I Paris fick han möjlighet att studera teckning med inriktning på topografi och som topograf flyttade han till Kanada 1872 och anställdes 1873 av en förlagsfirma i Boston för att medverka i arbetet med en atlas. Det var under arbetet med kartverket hans intresse för konstnärlig återgivning väcktes och han flyttade till New York 1874 där han var anställd som tecknare vid Daily Graphic 1874–1876 och vid Frank Leslies Illustrated Newspaper 1876–1880. Därefter knöts han som reportagtecknare vid Harpers Weekly som 1888 sände honom till Ryssland för att skildra den tyska kejsarens officiella besök i S:t Petersburg. Han stannade i Ryssland till 1889 och gjorde långa resor i landet där han skildrade kosackernas liv och marknaden i Moskva. Efter återkomsten till New York blev han frilanstecknare och bokillustratör där han bland annat illustrerade Arthur Conan Doyles The Refugees 1893 och  Francis Parkmans samlade verk The Champlain Edition samt en stor del illustrationerna till Armies of Today 1893. 

Som målare var han helt autodidakt och han blev berömd för sina bataljmålningar från det nordamerikanska inbördeskriget som byggde på intervjuer med personer som deltog och sina egna erfarenheter från fransk-tyska kriget. Många av sina fredliga motiv hämtade han från den amerikanska södern och noblessens liv på Fifth Avenue i New York och i viss mån porträttmåleri. Thulstrup är representerad vid bland annat kapitalet i Atlanta, Soldier and Soldier's Memorial hall i Pittsburgh, Delaware Art Museum, Library of Congress, Morris Museum of Art , Smithsonian American Art Museum och Cobildmuseet i New Orlans.

Källor 
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 440-441, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Amerikanska konstnärer
Svenska tecknare under 1800-talet
Födda 1848
Avlidna 1930
Män
Ugglan
Svenskamerikaner
Konstnärer från Stockholm
Svenska målare under 1800-talet
Svenska militärer under 1800-talet
Militärer från Stockholm
Bewar

Bewar (Hindi:बेवर, Urdu:بیور) är en stad i distriktet Mainpuri  i den indiska delstaten Uttar Pradesh. Orten är ansluten till de två nationella motorvägarna NH 91 och NH 92.

Geografi
Bewar är beläget 280 km från Delhi., med en genomsnittlig höjd på 152 meter över havet. I stadens omgivningar flyter den nedre gangeska nålen och floden Kali.

Referenser

Noter 

Orter i Uttar Pradesh
Leijonhufvud (olika betydelser)

Leijonhufvud är ett svenskt efternamn som 2015 bars av 255 personer och kan syfta på:

Släkt
 Leijonhufvud

Personer
 Abraham Leijonhufvud (1823–1911), sjöminister och generallöjtnant
 Abraham Leijonhufvud (1583–1618), riksråd
 Abraham Leijonhufvud (1627–1676), ämbetsman
 Abraham Eriksson (Leijonhufvud) (1512–1556), riksråd
 Abraham Kristiernsson (Leijonhufvud) (död omkring 1499), riksråd
 Axel Leijonhufvud (nationalekonom) (1933–2022)

 Axel Stensson (Leijonhufvud) (1554–1619), riksråd, ståthållare, lagman

 Brita Eriksdotter Leijonhufvud (1514–1572), gift med Gustaf Olofsson till Torpa (Stenbock d.y.)

 Carl Leijonhufvud (1822–1900), militär
 Carl Edvard Leijonhufvud (1792–1870), ryttmästare
 Carl Gustaf Carlsson Leijonhufvud (1824–1905), justitiekansler

 Ebba Mauritzdotter Leijonhufvud (1595–1654), hovfunktionär, även med namnet Lewenhaupt
 Eric Leijonhufvud (1934–1989), författare
 Erik Leijonhufvud (1551–1616), riksråd
 Erik Leijonhufvud (1893–1968), jurist
 Erik Leijonhufvud (1863–1950), jurist, verksam i Jämtland
 Erik Abrahamsson (Leijonhufvud) (död 1520), riksråd

 Gustav Leijonhufvud (1597–1658), hovman, landshövding
 Göran Leijonhufvud (född 1941), journalist och författare
 Gösta Leijonhufvud (1869–1938), general

 Karl K:son Leijonhufvud (1865–1952), militär och genealog

 Madeleine Leijonhufvud (1942–2018), professor i straffrätt
 Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud) (1516–1551), drottning av Sverige
 Marian Leijonhufvud (1917–1999), annat namn Tuttan Faustman-Hedberg
 Mauritz Stensson Leijonhufvud (1559–1607), riksråd
 Märta Eriksdotter (Leijonhufvud) (1520–1584), politiskt aktiv godsägare

 Samuel Abraham Leijonhufvud (1785–1843), ämbetsman och memoarförfattare
 Sigfrid Leijonhufvud (1939–2021), journalist och författare
 Sigrid Leijonhufvud (1862–1937), författare, kvinnohistoriker

 Sten Eriksson (Leijonhufvud) (1518–1568), militär och ämbetsman
 Stig Leijonhufvud (1906–1985), militär

Se även
Lewenhaupt

 
Svenska efternamn
Ekkehard Fasser

Ekkehard Fasser, född 3 september 1952 i Glarus i kantonen Glarus, död 9 april 2021, var en schweizisk bobåkare.
Fasser blev olympisk guldmedaljör i fyrmansbob vid vinterspelen 1988 i Calgary.

Källor 

Schweiziska bobåkare
Schweiziska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Schweiz
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Schweiz
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1984
Olympiska guldmedaljörer 1988
Födda 1952
Avlidna 2021
Män
Schweiziska idrottare under 1900-talet
Personer från Glarus
Hother Tolderlund

Hother Hakon Viggo Tolderlund, född den 2 december 1820 i Nakskov, död den 9 april 1880 i Köpenhamn, var en dansk författare.

Tolderlund var underläkare i kriget 1848–1850 och garnisonsläkare i staden Slesvig 1852–1864. Han offentliggjorde 1851 Fortællinger fra Felten, af Dr. H. och utgav efter hand under samma märke en mängd berättelser och teckningar ur folklivet, i synnerhet från Slesvig, samt åtskilliga reseskildringar, som Billeder fra Orienten (1875) och Fra Syd  og Nord (1876), där han visar stor iakttagelse- och berättarförmåga.

Källor 

 

Militärläkare
Danska reseskildrare
Danska novellförfattare
Danskspråkiga novellförfattare
Danska läkare under 1800-talet
Danska författare under 1800-talet
Personer från Nakskov
Födda 1820
Avlidna 1880
Män
Ugglan
Torsten Åkesson

Torsten Åkesson, född den 7 november 1954, är en svensk fysiker och professor i partikelfysik vid Lunds universitet.

Åkesson tog gymnasieexamen vid Österportskolan i Ystad och blev därefter civilingenjör med inriktning Teknisk fysik vid Lunds Tekniska Högskola.

Åkesson disputerade inom området fysik vid Lunds Universitet 1986 med Guy von Dardel som handledare. Hans avhandling handlade om så kallade jets, det vill säga hur kvarkar manifesteras som kollimerade partikelskurar. Efter avhandlingen fortsatte han att forska om jets, bland annat vid den europeiska organisationen för kärnforskning (CERN). Där var han under 1996–2005 även med i ledningsgruppen för uppbyggnaden av det internationella ATLAS-samarbetet som bland annat upptäckte Higgsbosonen. Under 2005–2006 var han ordförande för European Committee for Future Accelerators (ECFA) och ledde arbetet att ta fram en europeisk strategi för partikelfysik. Åren 2007–2009 var han ordförande för CERN-rådet, där ett av hans största mål var att få igång deras partikelaccelerator och påbörja experimenten vid LHC.

Åkesson är invald som ledamot i Kungliga Vetenskapsakademien samt Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund. 2012-2018 var han föreståndare för avdelningen för partikelfysik vid fysiska institutionen, Lunds Universitet. 

Han är sedan 2019 en av talespersonerna för det föreslagna experimentet LDMX.

Källor

Externa länkar 

ECFA

Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer verksamma vid CERN
Svenska partikelfysiker
Alumner från Lunds universitet
Män
Födda 1954
Levande personer
Jordpassage (Jupiter)

Jordpassage benämns det som inträffar när vår egen planet Jorden passerar framför solen sett från Jupiter, men även från Mars, Saturnus, Uranus och Neptunus. Jorden kan då ses som en liten svart skiva som långsamt rör sig över solens yta. 

Den senaste Jordpassagen från Jupiter skedde den 5 januari 2014 och nästa kommer att inträffa den 10 januari 2026.

Den synodiska perioden för Jorden och Jupiter är 398,883 dygn. Den kan beräknas med formeln 1/(1/P-1/Q) där P är jordens sideriska omloppstid (365,25636 dygn) och Q är Jupiters omloppstid (4332,71 dygn).

Tidtabell för Jordpassager från Jupiter 
Jordpassagerna inträffar i serier med fyra eller fem passager åtskilda av 12 år, men uppträder också i serier på 83 år.

Se även 
Astronomisk passage
 Jordpassage från Mars.
 Jordpassage från Saturnus.
 Jordpassage från Uranus.
 Jordpassage från Neptunus.

Referenser 

 SOLEX 9.1

Noter

Externa länkar 
 JPL Solar System Simulator

Astronomiska händelser
Jorden
Jupiter
Libbhults ängars naturreservat

Libbhults ängar är ett naturreservat i Uppvidinge kommun i Kronobergs län.

Området är skyddat sedan år 1971 men utökades 2009 till att nu omfatta 37 hektar. Det är beläget väster om Klavreström och består främst av slåtteräng, naturbetesmark och odlingslandskap.

Slåttermark har tidigare dominerat området. Nu sköts det genom både bete och slåtter. Det finns även skogspartier och en bäckravin. Inom betesmarkerna växer hagmarksekar, lindar och enstaka ekar. Områdena som sköts med slåtter har en rik flora. Där kan man finna granspira, orkidéer, smörbollar, slåttergubbe, slåtterblomma, solvända och många andra arter.

Genom reservatet leder markerade strövstigar.

Källor
Länsstyrelsen, naturreservat Libbhults ängars

Naturreservat i Uppvidinge kommun
Naturskyddsområden bildade 1971
Osvald Toll

Johan Ludvig Osvald Toll (i riksdagen kallad Toll i Helsingborg), född 29 januari 1826 i Skepparslövs församling, Kristianstads län, död 20 februari 1889 i Hedvig Eleonora församling, Stockholms stad, var en svensk militär och politiker. Han var kusin till Carl Florus och Gustaf Toll.

Toll blev 1844 officer vid Norra skånska infanteriregementet, var länge generalstabsofficer och blev 1875 chef för nyss nämnda regemente. År 1887 blev han generalmajor och tillförordnad generalbefälhavare i Första militärdistriktet samt 1888 tillförordnad generalintendent. Toll var en framstående officer. Från 1877 var han ledamot av Krigsvetenskapsakademien.

Han företrädde ridderskapet och adeln vid ståndsriksdagen 1856–1858. Toll var senare ledamot av riksdagens andra kammare 1878, invald i Helsingborgs och Ängelholms valkrets.

Referenser 

Svenska generaler
Svenska regementschefer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Svenska militärer under 1800-talet
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Svenska politiker under 1800-talet
Födda 1826
Avlidna 1889
Män
Personer från Skepparslövs socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Ugglan
Osvald
Kuulammi

Kuulammi är en sjö i kommunen Urdiala i landskapet Birkaland i Finland. Sjön ligger  meter över havet. Arean är  hektar och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   Den ligger omkring 52 kilometer söder om Tammerfors och omkring 130 kilometer nordväst om Helsingfors.

Källor 

Insjöar i Birkaland
Urdialas natur
Gustaf Toll

Gustaf Axel Toll, född den 19 januari 1831 på Frösåker i Kärrbo socken, Västmanlands län, död den 16 december 1912 i Stockholm, var en svensk militär. Han var bror till Carl Florus Toll, far till Karl Toll och kusin till Oswald Toll.

Toll tillhörde som officer, sedan 1850, Upplands, Närkes och Värmlands regementen samt Dalregementet, vars chef han blev 1885. Han var generalmajor och chef för VI. arméfördelningen 1894–1899, varefter han, förut adjutant hos hertigen av Dalarna och kammarherre, blev hovmarskalk hos änkehertiginnan av Dalarna. Toll var en synnerligen dugande och värderad truppofficer. Han invaldes 1898 som ledamot av Krigsvetenskapsakademien. Toll blev kommendör med stora korset av Svärdsorden 1902.

Källor 

 
  

Generalmajorer i svenska armén
Svenska regementschefer
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Kommendörer med stora korset av Svärdsorden
Svenska militärer under 1800-talet
Personer från Kärrbo socken
Födda 1831
Avlidna 1912
Män
Ugglan
Marcel Fässler (bobåkare)

Marcel Fässler, född 21 februari 1959, är en schweizisk före detta bobåkare.
Fässler blev olympisk guldmedaljör i fyrmansbob vid vinterspelen 1988 i Calgary.

Källor 

Schweiziska bobåkare
Schweiziska olympiska guldmedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Schweiz
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1988
Olympiska guldmedaljörer 1988
Födda 1959
Levande personer
Män
Almaz Ayana

Almaz Ayana, född 21 november 1991, är en etiopisk friidrottare som tävlar i långdistanslöpning. Ayana tog VM-guld 2015 på 5000 meter i Peking före två landsmäninnor. I OS i Rio 2016 slog hon världsrekord på 10000 m med tiden 29.17,45 och raderade därmed ut ett 23 år gammalt rekord med 14 sekunder.

Referenser 

Födda 1991
Etiopiska långdistanslöpare
Världsmästare på 5 000 meter löpning
Kvinnor
Levande personer
Etiopiska olympiska guldmedaljörer
Etiopiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2016
Olympiska bronsmedaljörer 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Etiopien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016
Kramer

Kramer är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Andreas Kramer (född 1997), svensk  medeldistanslöpare
 Anna Kramer (1896–1987), svensk konstnär
 Anna Kramer (hotelldirektör) (1836–1921), tysk-svensk hotelldirektör
 Brian Kramer (född 1963), amerikansk-svensk bluesmusiker
 Christoph Kramer (född 1991), tysk fotbollsspelare
 Clare Kramer (född 1974), amerikansk skådespelare
 Eddie Kramer (född 1942), amerikansk musikproducent
 Emil Kramer (1979–2009), svensk speedwayförare
 Eric Allan Kramer (född 1962), amerikansk skådespelare
 Fritz Kramer (1831–1893), tysk-svensk hotelldirektör
 Hilde Kramer (född 1960), norsk illustratör
 Jack Kramer (1921–2009), amerikansk tennisspelare
 Jana Kramer (född 1983), amierikansk skådespelare och countrysångerska
 Joey Kramer (född 1950), amerikansk trumslagare
 Josef Kramer (1906–1945), tysk SS-officer
 Jules Henri Kramer (1827–1910), schweizisk översättare, verksam i Stockholm
 Larry Kramer (1935–2020), amerikansk dramatiker och författare
 Mauritius Kramer (1646–1702), dansk psalmförfattare

Se även
 Cramer, efternamn

Efternamn