Lybska rätten

Lybska rätten, tyska: Lübisches Recht, polska: Prawo lubeckie, estniska: Lübecki õigus, var en uppsättning av tyska stadslagar som användes av över 100 städer i Östersjöområdet under medeltiden och var i bruk fram till och med slutet av 1800-talet. Lagarna var baserade på de lagar som gällde i den Fria riksstaden Lübeck. På tyska används begreppet Lübeckisches Recht, "Lübecksk rätt", om den ursprungliga version av lagarna som gällde i staden Lübeck själv.

Historia 
Hertigen Henrik Lejonet av Sachsen gav staden Lübeck olika privilegier, bland dessa stadsprivilegier enligt staden Soests rätt 1160, som under det lybska rådet utvecklades till det som idag kallas Lybska rätten. Den förenar inslag från den westfaliska landsrätten och den holsteinska landsrätten, med inslag av de redan under vikingatiden gällande sjörättsliga principerna. Inom sjörätten anpassades lagen till den praxis som användes bland gotländska sjöfarare, och i och med lagstiftningen kom köpmännen från Lübeck att lyda under samma rätt.

Den lybska rätten var den enda lagen baserad på germansk rätt inom det Tysk-romerska riket som inte anpassades till romersk rätt, utan förblev i huvudsak giltig inom Tyskland fram till och med 1800-talet.

En kodex med rätten sammanställdes 1294 på begäran av kanslern Albert von Bardewik. En ny kodex skrevs 1348 på uppdrag av borgmästaren Tidemann von Güstrow och 1586 trycktes den för första gången på högtyska av Johann Balhorn under namnet Der Kayserlichen Freyen und des Heiligen Reichs Stadt Lübeck Statuta und Stadtrecht. Som författning reviderades den endast två gånger, 1665 och 1669, och förblev med dessa modifikationer giltig som författning för Lübeck fram till 1800-talet. I Tyska kejsardömet avlöstes den slutgiltigt av Bürgerliches Gesetzbuch år 1900.

Oberhof i Lübeck fungerade som appellationsdomstol, för överklaganden av beslut tagna av städer där den lybska rätten gällde.

Städer med lybsk rätt 
Nedan följer ett urval av städer där lybsk rätt har tillämpats. Städerna listas i kronologisk ordning. Nuvarande svenska namn på städerna används, ibland med tyska namn inom parentes.

 1188: Hamburg (ibland listad som lybsk rätt, det är inte utrett om den hamburgska rätten hade den lybska som förlaga eller om likheten beror på andra nära band)
 24 juni 1218: Rostock
 1224: Gdańsk (Danzig)
 1226: Wittenburg
 1234: Stralsund
 1235: Oldenburg in Holstein
 1236: Plön
 1238: Bad Oldesloe och Itzehoe
 1242: Kiel
 1242: Loitz
 1243: Tønder
 1244: Neustadt in Holstein och Bad Segeberg
 1246: Elbląg (Elbing)
 1248: Tallinn (Reval)
 14 maj 1250: Greifswald
 1250: Rendsburg
 1252: Tczew (Dirschau)
 1253: Neukalen och Damgarten
 1255: Kołobrzeg (Kolberg) och Barth
 1257: Eutin
 1258: Klaipėda (Memel)
 1262: Gryfice (Greifenberg)
 1266: Koszalin (Köslin)
 1267: Boizenburg
 1282: Wolgast och Wilster
 1 april 1284: Braniewo (Braunsberg)
 1285: Tribsees
 1287: Grimmen
 1292: Anklam (dessförinnan troligen Magdeburgrätten)
 23 december 1298: Usedom
 1299: Białogard (Belgard)
 12 juni 1302: Rakvere (Wesenberg)
 13 april 1305: Heiligenhafen
 1309: Nowogard (Naugard)
 9 september 1310: Słupsk (Stolp)
 1310: Szczecinek (Neustettin) och Frombork (Frauenburg)
 21 maj 1312: Darłowo (Rügenwalde)
 omkr. 1313: Polanów (Pollnow)
 22 maj 1317: Sławno (Schlawe)
 1335: Połczyn-Zdrój (Polzin)
 1343: Sianów (Zanow)
 1613: Bergen auf Rügen
 Haapsalu
 Novgorod
 Wismar
 Riga

Se även 
 Magdeburgrätten, som främst användes i Central- och Östeuropa.

Källor

Litteratur 
 Adrian Bueckling: Lübisches Recht in (Schwedisch)-Neuvorpommern und Rügen. Thomas Helms Verlag Schwerin 1997, 
 Wilhelm Ebel: Lübisches Recht. 1. Band. Lübeck 1971, 
 C. Plitt: Das lübeckische Erbrecht nach dem Gesetze vom 10. Februar 1862, das Erbrecht der Eheleute und der Blutsfreunde, die letztwilligen Verfügungen, so wie die Erbgüter betreffend. 2. Auflage. Hinstorff, Wismar u. a. 1872 (Digital faksimil)
 C. Plitt: Das eheliche Güterrecht und das Erbrecht Lübeck’s. In seinen Grundzügen dargestellt. Hinstorff, Wismar 1884 (Digital faksimil)
 Johann Christian Theodor Richelmann d. J.: Ueber das Fenster- und Lichtrecht vorzüglich nach Lübschen Gesetzen. 1803 (Digital faksimil)
 Hermann Rodde: Vergleichung des Code Napoléon mit dem lübischem Recht. Bohn, Lübeck u. a. 1812 (Digital faksimil)
 Joachim Lucas Stein: Gründliche Abhandlung des Luebschen Rechts, worinn dies aus mittleren Zeiten herrührende Jus Germanicum aus den wahren Quellen hergeleitet und zureichend expliciret wird, Leipzig 1738; Teil 2, Leipzig 1741; Teil 3 und 4, Rostock 1745.

Noter

Externa länkar 

Tysk rättshistoria
Dansk rättshistoria
Polsk rättshistoria
Estnisk rättshistoria
Lettisk rättshistoria
Litauisk rättshistoria
Rysk rättshistoria
Hansan
Lübecks historia