kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Isabellalärka

Isabellalärka (Calendulauda africanoides) är en afrikansk fågel i familjen lärkor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Isabellalärkan är en typisk lärka med geografiskt mycket varierande fjäderdräkt. I grundfärgen är den bjärt roströst i nordöst, mer färglöst rödbrun i större delen av utbredningsområdet och i många områden mellanbrun. I alla dräkter har den dock ett tydligt ljust ögonbrynsstreck, viss streckning på bröstet och rostrött i vingen som syns väl i flykten. Sången är rätt lik en kanariefågel, inledd med ett par toner följt av en serie sträva men melodiska toner, ibland också härmningar. 

Arten liknar ett antal andra lärkarter, men är mer roströd än de flesta och saknar vita stjärtkanter. Ogadenlärkan är också rätt roströd, men är olikt isabellalärkan rödbrun även på hjässa och kinder. Jämfört med drillärkan är isabellalärkan större och har slankare näbb. Från sabotalärkan skiljer den sig genom renare ansikte och det roströda i vingen.

Utbredning och systematik 
Isabellalärka delas upp i åtta underarter:
 Calendulauda africanoides trapnelli – förekommer i sydöstra Angola och sydvästra Zambia
 Calendulauda africanoides makarikari – förekommer i sydöstra Angola till norra Namibia, västra Zambia och norra och centrala Botswana
 Calendulauda africanoides harei – förekommer i nordvästra och centrala Namibia
 Calendulauda africanoides sarwensis – förekommer i västra Botswana
 Calendulauda africanoides africanoides – förekommer i södra Namibia, södra och östra Botswana, västra Zimbabwe och norra Sydafrika
 Calendulauda africanoides vincenti – förekommer från centrala Zimbabwe till södra Moçambique
 Calendulauda africanoides alopex – förekommer i norra Somalia och allra östligaste Etiopien
 Calendulauda africanoides intercedens – förekommer i östra och södra Etiopien, intilliggande Somalia, östra Uganda, Kenya och norra Tanzania

Tidigare behandlades underarterna alopex och intercedens tillsammans som den egna arten rävlärka (Calendulauda alopex) och vissa, som International Ornithological Congress gör det fortfarande, Sedan 2021 inkluderar BirdLife International och IUCN dock den i isabellalärkan, sedan 2022 även tongivande Clements et al.

Levnadssätt 
Isabellalärkan hittas i både torr och fuktig savann, gärna på mjukare jordar. Där ses den promenera och gräva i sanden efter insekter och frön. Under häckning sjunger hanen sin sång från en exponerad plats, ibland också i sångflykt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lärkor
Fåglar i etiopiska regionen
Karroolärka

Karroolärka (Calendulauda albescens) är en fågel i familjen lärkor inom ordningen tättingar. Den förekommer torra buskmarker i Sydafrika. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Karroolärka är en medelstor lärka med rundat huvud utan huvudtofs och en slank, något nedåtböjd näbb. Ansiktet är tydligt tecknat och på undersidan syns kraftiga streck som når flankerna. Färgen varierar geografiskt från mattbrun till rostfärgad, ofta matchande färgen på jordtypen. Sången är distinkt men kort, lätet en gäll serie med upprepade "tiiik". Törellärkan är något större och mer enfärgad. Den saknar dessutom karroolärkans flankstreck. Rödlärkan är även den större och kraftigare, med både djupare och långsammare sång.

Utbredning och systematik 
Karroolärkan hittas enbart i Sydafrika. Den delas upp i fyra underarter med följande utbredning:
 Calendulauda albescens albescens – förekommer i sydvästra Kapprovinsen (Kapstaden till Berg River)
 Calendulauda albescens codea – förekommer i kustnära Sydafrika (Saldanha Bay till Port Nolloth)
 Calendulauda albescens guttata – förekommer i Kapprovinsen (Clanwilliam till Little Namaqualand)
 Calendulauda albescens karruensis – förekommer i Kapprovinsen (Calvinia och Williston till Oudtshoorn)

Levnadssätt 
Karroolärkan hittas i par i halvtorr karroo, torra fynbos och kustnära buskmarker. Den ses ofta gräva i sandiga områden efter insekter. Hanen sjunger från busktoppar, under våren även i en utdragen sångflykt tio till 30 meter upp i luften med djupa, fladdrande vingslag och hängande ben.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som vanlig, framför allt i västra delen av utbredningsområdet.

Namn 
Karroo (eller karoo) är ett stäpp- och halvökenområde i södra och västra Sydafrika.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lärkor
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter i Sydafrika
Vi tackar dig, vår Skapare

Vi tackar dig, vår Skapare är en doppsalm med text av Pamela-Rae Yeager Maloney år 1968 och översatt 1979 av Eva Norberg och musik från 1615 ur Scottish Psalter. Musik finns även skriven av Jeremiah Clarke.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 382 under rubriken "Dopet". 
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 212 under rubriken "Dopet".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 655 under rubriken "Att leva av tro - Glädje - tacksamhet".

Referenser

Noter 

Doppsalmer
Amerikanska psalmer
Med vår glädje över livets under

Med vår glädje över livets under är en doppsalm med text skriven 1971 av Svein Ellingsen och översatt 1977 av Britt G. Hallqvist. Musiken är skriven 1976 av Egil Hovland.

Texten bär på ett djupt allvar, då den är skriven till ett nytt dop av en son efter att Ellingsen mist en dotter i en tragisk bilolycka.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 383 under rubriken "Dopet". 
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 214 under rubriken "Dopet".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 424 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Dopet".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 134 under rubriken "Barn i Guds famn".

Referenser

Noter 

Doppsalmer
Norska psalmer
Ett liv ur dina händer

Ett liv ur dina händer är en doppsalm med text och musik av Tore Littmarck från 1978

Publicerad som
Nr 384 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Dopet". 

Doppsalmer
Svenska psalmer
Atlasstenskvätta

Atlasstenskvätta
 (Oenanthe seebohmi) är en nordafrikansk tätting i familjen flugsnappare. Den behandlas traditionellt som underart till stenskvättan (Oenanthe oeanthe), men urskiljs allt oftare som egen art.

Utseende 
Atlasstenskvättan är lik stenskvättan med det för släktet typiska T-formade mönstret på stjärten, grå ovansida och svarta vingar. Adulta hanen har i häckningsdräkt dock svart strupe, svarta undre vingtäckare och mer vitt i pannan. Den har även ljusare bröst och undersida. Vingen är också kortare medan näbb och stjärt är längre.

Honan är i princip helt lik stenskvättehonan men vissa individer har mörkskuggad grå strupe. Lätena är även de lika stenskvättans, men sången möjligen svagare och mindre skrapig.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i nordvästra Afrika från Marocko till nordöstra Algeriet. Den är en kortflyttare som vintertid rör sig söderut till Västafrika, huvudsakligen sydvästra Mauretanien och Senegal till västra Mali, ibland även södra Marocko. Arten har tillfälligt setts i Kanarieöarna och Tunisien. I mars 2016 sågs en individ även på Malta samt i maj 2017 i Nederländerna.

Artstatus 
Atlasstenskvättan behandlades tidigare som underart till stenskvätta (Oenanthe oenanthe). Den urskiljs dock i allt större utsträckning som egen art på basis av hanens avvikande dräkt och allopatrisk utbredning, bland annat i fälthandböcker som Fågelguiden, sedan 2016 av Birdlife International och IUCN,, sedan 2021 även av tongivande International Ornithological Congress (IOC). och sedan 2022 av Clements et al.

Levnadssätt 
Atlasstenskvättan trivs på gräsklädda steniga bergssluttningar mellan 1500 och 2350 meter över havet. Den häckar i ett hål i marken eller stenrösen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Populationen har inte uppskattats sedan arten urskildes från stenskvättan.

Noter

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Flugsnappare
Oenanthe
Fåglar i palearktiska regionen
Sibirisk gransångare

Sibirisk gransångare (Phylloscopus tristis eller Phylloscopus collybita tristis) är en tätting i familjen lövsångare inom ordningen tättingar med oklar artstatus. Den betraktas oftast som underart till gransångare (Phylloscopus collybita) men urskiljs allt oftare som egen art.

Kännetecken

Utseende 
Sibirisk gransångare är mycket lik europeiska gransångare (se denna), men saknar varje spår av grönt på huvud och framrygg. Dock är bakre delen av ryggen och övergumpen olivgrön. Vidare är ving- och stjärtpennor grönkantade. Ögonbrynsstreck, örontäckare, halssidor och bröstsidor är ljust rostbeige, utan inslag av gult. Näbben är alltid svart.

Läte 
Sibiriska gransångarens läten skiljer sig kraftigt från den europeiska, med ett rakt eller möjligen nedåtkrökt, pipigt lockläte och en mycket raskare, ljusare och mer varierad sång.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i Ryssland från Kaninhalvön österut till Kolymafloden (möjligen även till Anadyrfloden), söderut till södra Uralbergen, norra Kazakstan, nordvästra Kina, nordvästra Mongoliet samt området kring Bajkalsjön. Vintertid flyttar den till ett område från södra Irak, södra Iran och Arabiska halvön österut till Indien och Bangladesh. Den är en sällsynt gäst i stora delar av Europa, men mycket svår att artbestämma med säkerhet.

Sibirisk gransångare behandlas vanligen som en underart till gransångare och den hybridiserar med underarten abietanus i nordvästra Ryssland. Sedan 2016 urskiljs den dock som egen art av Birdlife International och IUCN på basis av avvikande utseende, läten och det faktum att hybridzonen verkar vara smal, som smalast endast 10 km.

Levnadssätt 
Fågeln häckar i barrskogstajga. I vanor i övrigt som gransångaren.

Status 
Artens population har inte uppskattats och dess populationstrend är okänd, men utbredningsområdet är relativt stort. Internationella naturvårdsunionen IUCN anser inte att den är hotad och placerar den därför i kategorin livskraftig.

Noter

Källor

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Lövsångare
Phylloscopus
Fåglar i palearktiska regionen
I Jesu Kristi namn vi ber

I Jesu Kristi namn vi ber är en doppsalm med text skriven 1964 av Fred Kaan och bearbetad 1977 och 1982 av Britt G. Hallqvist. Musiken är svensk från 1697.

Publicerad som
Nr 385 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Dopet". 
Nr 736 i Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) under rubriken "Sånger för kyrkliga förrättningar Dop".

Doppsalmer
Nederländska psalmer
Upp ur vilda, djupa vatten

Upp ur vilda, djupa vatten är en doppsalm med text skriven 1965 av Fred Kaan och bearbetad 1977 av Britt G. Hallqvist. Musiken är från Darmstadt 1698 eller Bamberg 1732.

Publicerad som
Den svenska psalmboken 1986 som nummer 386 under rubriken "Dopet". 
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nummer 735 under rubriken "Sånger för kyrkliga förrättningar Dop"
Psalmer och Sånger 2003 som nummer 801 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Dopet".

Referenser

Noter 

Doppsalmer
Nederländska psalmer
Vargflock

Vargflock kan syfta på:

 Vargflock – en grupp vargar, se varg
 Vargflockstaktik – under andra världskriget en taktik som tyska ubåtar använde
Vad röst, vad ljuvlig röst jag hör

Vad röst, vad ljuvlig röst jag hör är en nattvardspsalm med text skriven 1813 av Johan Olof Wallin och musik är en tysk folkmelodi eller skriven i Köpenhamn 1569. Olof Åhlström har också skrivit en melodi till denna texten 1825

Olof Åhlström

Publicerad som
Nr 390 A i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Nattvarden". 
Nr 390 B i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Nattvarden". (Olof Åhlströms melodi). 

Nattvardspsalmer
Svenska psalmer
Det helga bröd på altarbordet vilar

Det helga bröd på altarbordet vilar är en nattvardspsalm med text skriven 1935 av Elis Erlandsson och musik komponerad 1965 av Lars Edlund.

Publicerad som
Nr 392 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Nattvarden". 

Nattvardspsalmer
Svenska psalmer
Bottniska formationen

Bottniska formationen är en flera tusen meter tjock komplex avlagring av granitgenomträngda, starkt veckade och metamorfoserade sediment och huvudsakligen basiska eruptivbergarter, vilken i mellersta och västra Finland uppträder mellan urberget och avlagringar från yngre prekambrium. I komplexen ingår bland annat en mäktig serie av till synes varviga skiffrar, vilka antas vara avlagrade under ett relativt kallt klimat.

Källor
 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Geologi i Finland
Kläd dig, själ, i högtidskläder

Kläd dig, själ, i högtidskläder är en nattvardspsalm med text skriven 1964 av Anders Frostenson och musik skriven 1649 av Johann Crüger.

Publicerad som
Den svenska psalmboken 1986 som nr 394 under rubriken "Nattvarden".
Psalmer och sånger 1987 som nr 435 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Nattvarden".

Referenser

Noter 

Nattvardspsalmer
Svenska psalmer
Tyst, likt dagg som faller

Tyst, likt dagg som faller är en nattvardspsalm med text skriven 1960 av Anders Frostensson och musik är skriven 1963 av Erhard Wikfeldt.

Publicerad som
Nr 395 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Nattvarden". 

Nattvardspsalmer
Svenska psalmer
Gud är en av oss vid detta bord

Gud är en av oss vid detta bord (Här är rymlig plats) är en nattvardspsalm med text skriven 1971 av Robert Julian Stamps och översatt 1974 av Anders Frostensson. Musiken är skriven och bearbetad 1971 av Robert Julian Stamps.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 396 under rubriken "Nattvarden". 
Psalmer och sånger 1987 som nr 434 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Nattvarden".

Referenser

Noter 

Nattvardspsalmer
Amerikanska psalmer
Så som du bjöd vi kommer nu

Så som du bjöd vi kommer nu är en nattvardspsalm med text av Maurice Frank Campbell Willson och översatt 1984 av Britt G. Hallqvist. Musiken är en folkmelodi från Siljansnäs.

Publicerad som
Nr 397 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Nattvarden". 

Nattvardspsalmer
Brittiska psalmer
Phyllis Bottome

Phyllis Bottome, född 31 maj 1884, död 22 augusti 1963, var en brittisk författare. Hon var från 1917 gift med kapten A. E. Forbes Dennis.

Bottome kom som ung för att vårda sin hälsa till Schweiz och uppehöll sig länge i Frankrike, Österrike och Italien. 1905 debuterade hon med romanen Raw material och utgav därefter en rad romaner och novellsamlingar som The imperfect gift (1907), The captive (1915), Secretly armed (1916), A certain star (1917), A servant of reality (1919), The kingfisher (1922), The derelict (1923), Old wine (1926), Wild grapes (1927), The belated reckoning (1927), Strange fruit (1928), Tatter'd loving (1929), Windlestraws (1929, svensk översättning 1936), Wind in his fists (1931), The advances of Harriet (1933, svensk översättning 1934), Private worlds (1934, svensk översättning 1935), Innocence and experience (1935), Level crossing (1936, svensk översättning 1937), The mortal storm (1937) med antinazistiskt motiv, Murder in the bud (1939, svensk översättning samma år) och London pride (1941) med motiv från Londons slumkvarter under den tyska "blitzen" 1940. Alfred Adler: Apostle of freedom (1939) är en biografi över den österrikiske psykologen Alfred Adler, som betydde mycket för Bottomes senare författarskap. I From the life (1944) tecknade hon porträtt av personer som betytt mycket för ehnne, bland andra Alfred Adler, Max Beerbohm och Ezra Pound.

Källor
 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Brittiska författare under 1900-talet
Födda 1884
Avlidna 1963
Kvinnor
Svensk uppslagsbok
Vi reser ett tecken

Vi reser ett tecken är en nattvardspsalm med text skriven 1980 av Jonas Jonson och musiken är skriven 1980 av Per Harling.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 398 under rubriken "Nattvarden". 
Psalmer och sånger 1987 som nr 427 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Nattvarden".
Sång i Guds värld Tillägg till Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 2015 som nr 873 under rubriken "Gudstjänstlivet".

Referenser

Noter 

Nattvardspsalmer
Svenska psalmer
Sabotalärka

Sabotalärka (Calendulauda sabota) är en fågel i familjen lärkor inom ordningen tättingar. Den förekommer i torra buskmarker i södra Afrika. Arten ökar i antal och beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Sabotalärkan är en medelstor streckad lärka. Den har ett tydligt vitt ögonbrynsstreck och tydliga ansiktsteckningar som betonas av en vit halvmåne under ögat och kraftiga mustaschstreck. Det streckade bröstet kontrasterar med rent vitaktigt på strupe och buk. Arten saknar en rostfärgad vingpanel, olikt till exempel isabellalärka, rödnackad lärka och kanellärka. Västliga populationer har kraftigare, längre näbbar. Sången är harmonisk, fyllig och varierad med inslag av härmningar från andra fågelarter.

Utbredning och systematik 
Sabotalärkan förekommer i södra Afrika. Den delas upp i två grupper med nio underarter, med följande utbredning:
 naevia-gruppen
 Calendulauda sabota naevia – förekommer i nordvästra Namibia
 Calendulauda sabota herero – förekommer från södra och östra Namibia söderut till nordvästra Kapprovinsen
 Calendulauda sabota bradfieldi – förekommer i Sydafrika (norra, centrala och östra Kapprovinsen)    
 sabota-gruppen
 Calendulauda sabota plebeja – förekommer i kustnära norra Angola (Cabinda)
 Calendulauda sabota ansorgei – förekommer i kustnära Angola (Moçamedes till Novo Redondo)
 Calendulauda sabota sabota – förekommer i östra Botswana, Zimbabwe och östra Sydafrika
 Calendulauda sabota waibeli – förekommer från norra Namibia (Etosha och Ovamboland) till norra Botswana
 Calendulauda sabota sabotoides – förekommer i centrala och södra Botswana, västra Zimbabwe och nordcentrala Sydafrika (North West)
 Calendulauda sabota suffusca – förekommer i sydöstra Zimbabwe, södra Moçambique, nordöstra South Africa och Swaziland

Levnadssätt 
Sabotalärkan hittas i karroobuskmarker och torr savann, företrädesvis i gräsrika områden. Vår och sommar ses hanen sitta sjungande från en hög sittplats.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som ganska vanlig till vanlig.

Namn 
Fågelns svenska och vetenskapliga artnamn kommer från sebotha eller sibúthá, Tswana för olika sorters lärkor.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lärkor
Fåglar i etiopiska regionen
Gud skapade av jord

Gud skapade av jord är en bröllopspsalm med text skriven 1968 av Huub Oosterhuis och översatt till svenska 1979 av Åke Löfgren. Musiken är skriven 1836 av John D. Edwards.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 410 under rubriken "Vigsel".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 236 under rubriken "Vigsel", med en annan översättning av Gustav Björkstrand, och annan melodi (Den svenska psalmboken 590).
Psalmer och sånger 1987 som nr 453 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Vigsel".

Referenser

Noter 

Nederländska psalmer
Bröllopspsalmer
Herre, förbarma dig (Kyrie-litania, Göransson 1969)

Herre. förbarma dig är ett Kyrie av Harald Göransson. Skrivet 1969 och bearbetad 1976.

Publicerad som
Nr 695:1 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Herre, förbarma dig (Kyrie-litania, Sörenson 1969)

Herre, förbarma dig är ett Kyrie av Torsten Sörenson. Skrivet 1969 och bearbetad 1976.

Publicerad som
Nr 695:2 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Herre, förbarma dig (Kyrie-litania, Göransson 1986)

Herre. förbarma dig är ett Kyrie av Harald Göransson. Skrivet 1986.

Publicerad som
Nr 695:3 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Herre, förbarma dig (Kyrie-litania, Sjögren 1986)

Herre. förbarma dig är ett Kyrie av Per-Olof Sjögren. Skrivet 1986.

Publicerad som
Nr 695:4 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Lovsången (Gloria och Laudamus, Göransson 1985)

Lovsången är ett Gloria och Laudamus av Harald Göransson. Skriven 1985.

Publicerad som
Nr 697:2 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Lovsången (Gloria och Laudamus, Göransson 1971)

Lovsången är ett Gloria och Laudamus av Harald Göransson. Skriven 1971 och bearbetad 1976.

Publicerad som
Nr 697:1 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Liturgiska sånger".
Den svenska kyrkohandboken från 1986.

Svenska psalmer
Aston Martin Vulcan

Aston Martin Vulcan är en sportbil som den brittiska biltillverkaren Aston Martin introducerade på Genèvesalongen i mars 2015.

Vulcan-modellen är enbart avsedd för körning på racerbana och går inte att registrera för landsvägstrafik. Aston Martin planerar att tillverka 24 exemplar, ett för varje timme vid Le Mans 24-timmars.

Referenser

Externa länkar 

Officiell webbplats. 

Vulcan
Bakhjulsdrivna fordon
Pedro Albéniz

Pedro Albéniz y Basanta, född 14 april 1795 i Logroño, död 12 april 1855 i Madrid, var en spansk pianist.

Albéniz, som var lärjunge till Henri Herz och Friedrich Kalkbrenner i Paris, var från 1830 professor vid det då inrättade Madrids konservatorium. Han stod i högt anseende som främste representant för den spanska pianokonsten, utbildade de flesta nyare spanska och sydamerikanska pianister och utgav en mängd tonsättningar för sitt instrument samt en pianoskola.

Källor

Spanska klassiska kompositörer
Spanska pianister
Klassiska pianister
Spanska professorer
Pianister under 1800-talet
Spanska musiker under 1800-talet
Personer från Logroño
Födda 1795
Avlidna 1855
Män
Koenigsegg Regera

Koenigsegg Regera är en supersportbil som den svenska biltillverkaren Koenigsegg introducerade på Genèvesalongen i mars 2015.

Koenigsegg Regera är en laddhybrid där den konventionella förbränningsmotorn på 1100 hk kompletterats med tre elmotorer på sammanlagt 700 hk. Alla motorer driver på bakhjulen och den sammanlagda toppeffekten är begränsad till 1500 hk. Bilen startar alltid med elmotorerna och förbränningsmotorn kopplas in först när bilen kommit upp i fart. Genom att utnyttja elmotorns karaktäristik med fullt vridmoment redan från tomgångsvarvtal har Koenigsegg kunnat rationalisera bort den konventionella växellådan. Koenigsegg planerar att tillverka 80 exemplar med ett pris på 1,8 miljoner dollar (ca 15 miljoner svenska kr) plus skatter.

Referenser

Externa länkar 

Officiell webbplats

Regera
Svensktillverkade sportbilar
Svensktillverkade superbilar
Bakhjulsdrivna fordon
Lubniewice

Lubniewice, tyska: Königswalde, är en stad i västra Polen, belägen i distriktet Powiat sulęciński i Lubusz vojvodskap. Tätorten hade  2039 invånare år 2014 och utgör centralort i en stads- och landskommun med totalt 3 157 invånare samma år.

Sevärdheter 

 Vårfrukyrkan från 1400-talet i gotisk stil, med ett nygotiskt kyrktorn från 1882. Inredningen härstammar huvudsakligen från barocken.
 Vid Lubiążsjön ligger Gamla slottet, uppfört 1793 och ombyggt 1846 i nyklassicistisk stil, och Nya slottet i nyrenässansstil, uppfört 1909.

Kända invånare 
 Eduard Petzold (1815-1891), landskapsarkitekt.

Noter

Källor

Externa länkar 

Städer i Lubusz vojvodskap