kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Praktglasögonfågel

Praktglasögonfågel (Dasycrotapha speciosa) är en starkt utrotningshotad fågel i familjen glasögonfåglar som förekommer i Filippinerna.

Utseende och läten 
Praktglasögonfågeln är som namnet avslöjar en praktfull fågel, med en kroppslängd på 16 cm. Den är lysande gul på näbb, panna, tygel, haka och i en ring runt ögat. Hjässa och örontäckare är svarta, de senare med tunna, vita streck. Bakom och ovanför ögat syns en eldorange fläck. 

Bakre delen av hjässan är gul med en tunn, svart nackkrage, medan resten av ovansidan är olivgrön med vita spolstreck. Undersidan är gul, på bröst och buk nersmutsat olivgrön och på bröstet med stora, svarta fläckar. Sången beskrivs som bestående av korta och melodiska fraser.

Utbredning och systematik 
Praktglasögonfågeln förekommer i Filippinerna, på öarna Negros och Panay. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktes- och familjetillhörighet 
Liksom flera andra glasögonfåglar i Filippinerna behandlades den tidigare som en medlem av familjen timalior (Timaliidae), då i släktet Stachyris. Genetiska studier visar dock att de är en del av glasögonfåglarna.

Levnadssätt 
Praktglasögonfågeln hittas i tät undervegetation i ursprunglig skog, men även i skogsbryn och skog påverkad av människan, mellan 75 och 1180 meters höjd. Den ses vanligen när marken där den födosöker långsamt och metodiskt bland löv efter insekter. Arten påträffas enstaka eller i smågrupper med tre eller ibland fler fåglar, ofta tillsammans med andra fåglar som solfjäderstjärtar, lövsångare eller skräddarfåglar. Häckningen är okänd annat än att ungfåglar noterats i augusti, men fåglar i häckningstillstånd från olika månader under året.

Status och hot 
Utbredningsområdet är litet och krympande, populationen uppskattas till högst 10.000 vuxna individer och den hotas av skogsavverkning. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som starkt hotad.

Taxonomi och namn 
Praktglasögonfågeln beskrevs vetenskapligt av Arthur Hay, 9:e markisen av Tweeddale, år 1878. Det vetenskapliga artnamnet speciosa betyder "vacker" på latin.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Glasögonfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
WL4 (sovvagn)

WL4 är en svensk första klass sovvagn tillverkad av Kockums mellan 1990 och 1992. Vagntypen används på samtliga SJ:s nattågslinjer i landet samt av Vy Tåg på den av Trafikverket upphandlade linjen Stockholm-Luleå/Narvik. Vagnarna har 11 sovkupéer med vardera två sängar, varav en kupé är handikappanpassad. Samtliga kupéer har hög standard med dusch, toalett och luftkonditionering. En vagn, 5585, slopades efter en urspårning i Stöde år 2012. SJ:s vagnar genomgick en enklare renovering 2010-2011, där de fick ny utvändig målning i SJ:s nya svarta design, samt nya golvmattor och tyger invändigt. Trafikverkets vagnar genomgick en liknande renovering 2007-2008, men dessa fick en annan design.

Under 2020-2022 får SJs vagnar en lättare uppfräschning och installation av rullstolslyft. Vagn 5590 blev klar som första vagn i december 2020, följd av 5587, 5588 och 5605 som beräknas bli färdiga under första kvartalet 2021.

Nummer 
 SJ AB 5586-5606 (21 st). Används på samtliga SJ:s nattågslinjer.
 Trafikverket 5580-5584 (5 st). Vagnarna ägdes tidigare av affärsverket Statens Järnvägar, men efter att affärsverket upphörde 31 december 2012 ägs de av Trafikverket och används av Vy Tåg på den av Trafikverket upphandlade linjen Stockholm-Luleå/Narvik.

Avställda vagnar 
 5580 (Revision pågår, beräknas klar våren 2021)
 5582 (Revision pågår, beräknas klar våren 2021)
 5583 (Revision pågår, beräknas klar vintern 2021)
 5587 (Underhållsarbete, installation av rullstolslyft, beräknas i trafik januari 2021)
 5588 (Underhållsarbete, installation av rullstolslyft, beräknas i trafik februari 2021)
5593 (Avställd pga covid-19, var uthyrd till Vy Tåg över julen 2020, inväntar uppfräschning)
5602 (Avställd pga covid-19, inväntar även uppfräschning)
5603 (Avställd pga covid-19, inväntar även uppfräschning)
5605 (Underhållsarbete, installation av rullstolslyft, beräknas i trafik mars 2021)
5606 (Avställd pga covid-19, inväntar även uppfräschning)

Externa länkar
 WL4 på Jarnvag.net

Svenska järnvägsvagnar
Patronit

Patrónit är ett svart vanadinhaltigt mineral ur vilket grundämnet vanadin kan utvinnas.

Egenskaper 
Patrónit är ett vanadinsulfidmineral med formel VS4. Materialet brukar beskrivas som en polysulfid, V4+(S22-) 2. Strukturellt är det en "linjärkedjig" förening med omväxlande bindning och icke-bindande kontakter mellan vanadincentra. Vanadinet är okta-samordnat, vilket är en ovanlig geometri för denna metall.

Förekomst 
Mineralet beskrevs första gången 1906 i en vanadingruva i närheten av Minasragra, (i departementet Junín fram till 1944-11-27, därefter provinsen Pasco), Huayllay distrikt, Cerro de Pasco, Peru. Det namngavs efter den peruanske metallurgen Antenor Rizo-Patron (1866-1948), upptäckare av fyndigheten. Vid typlokaliteten i Peru förekommer det i sprickor i en röd skiffer troligen härrörande från en bitumenförekomst. Gruvan Minasragra stängdes 1955. Associerade mineral inkluderar, svavel, bravoit en nickelhaltig varietet av pyrit, pyrit, minasragrit, stanleyit, dwornikit, kvarts och vanadinbärande lignit.

Patrónit har också rapporterats från Yushkiniteravinen vid mellersta Silova-Yakha-floden inom Paikhoiområde i norra Uralregionen i Ryssland och från Tsumeb-gruvan i Namibia.

Användning 
Patrónit är råvara för utvinning av metallen vanadin.

Källor 

Bra Böckers lexikon, 1978

Noter 

Sulfidmineral
Vanadinföreningar
Annegrethe Antonsen

Annegrethe Antonsen, född 25 juni 1855 i Over Baritt, Jylland, död 9 januari 1930, var en dansk skådespelare.

Antonsen debuterade 1910 i Elskovsbarnet och medverkade samma år i Et gensyn. År 1911 spelade hon i den norska filmen Dæmonen och 1912 i Pigen fra det mørke København, som blev hennes sista filmroll.

Filmografi

Referenser 

Danska skådespelare under 1900-talet
Födda 1855
Avlidna 1930
Kvinnor
Personer från Jylland
Mindanaoglasögonfågel

För fågelarten Lophozosterops goodfellowi, se svarttyglad glasögonfågel.

Mindanaoglasögonfågel (Dasycrotapha plateni) är en fågel i familjen glasögonfåglar inom ordningen tättingar. Den förekommer endast på ön Mindanao i Filippinerna. Fågeln minskar i antal, så pass att IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Utseende och läte 
Mindanaoglasögonfågel är en mycket liten glasögonfågel med en kroppslängd på endast 10 cm. Ovansidan är medelbrun, undersidan gråvit. Den är vidare kraftigt vitstreckad på mörka huvudet, strupen och bröstet.

Bland lätena hörs dämpade ”tchik", ”chik" eller "chit", ibland uppreapade i snabba serier. Även tystlåtna "dzhou dzhou dzhou” och "tsieu tsieu... tsieu tsieu tsieu" kan höras.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer endast på ön Mindanao i Filippinerna. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Liksom flera andra glasögonfåglar i Filippinerna behandlades den tidigare som en medlem av familjen timalior (Timaliidae), då i släktet Stachyris. Genetiska studier visar dock att de är en del av glasögonfåglarna.

Levnadssätt 
Mindanaoglasögonfågeln hittas i subtropisk eller tropiska fuktiga skogar i både låglänta områden och bergstrakter. Den födosöker mellan tre och sex meter upp i lövverket, vanligen i par eller smågrupper och ofta med andra fågelarter. Födan består av insekter och småfrukter. Arten häckar mars till maj.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som nära hotad (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Dr Carl Constantin Platen (1843–1899), tysk läkare och samlare av specimen i Ostindien.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Glasögonfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Mindanao
Samarglasögonfågel

Samarglasögonfågel (Dasycrotapha pygmaea) är en fågel i familjen glasögonfåglar inom ordningen tättingar. Den förekommer i Filippinerna på öarna Samar och Leyte. IUCN listar arten som nära hotad.

Utseende och läte 
Samarglasögonfågel är en mycket liten tätting med en kroppslängd på endast 10 cm. Fjäderdräkten är matt olivbrun ovan, något varmare på hjässan. I ansiktet syns något mörkare brun tygel än hjässan som sedan sträcker sig vidare över ögat i ett vagt ögonbrynsstreck. På undersdian är den mellangrå till olivgrå, med suddiga vita spolstreck som skapar ett mjukt mönster. Ögat har en röd yttre ring och en ljus gul inre. Näbben är skifferblå och benen skiffergrå. Den skiljer från närbesläktade mindanaoglasögonfågeln förutom i detaljer i färgsättningen även genom kortare näbb, vinge och framför allt stjärt. Lätena antas likna mindanaoglasögonfågelns.

Levnadssätt 
Arten hittas i både gammal och ung skog på mellan 100 och 1100 meters höjd. Födan består av insekter och viss frukt. Den ses i par eller små sällskap, ofta tillsammans med andra arter, bland annat timalior. Den kan ses hänga upp och ned under födosök och har setts fånga insekter i luften. Fåglar i häckningstillstånd har setts i april och maj.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Filippinerna, på Leyte och Samar. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare betraktades den som en underart till D. plateni och vissa gör det fortfarande. Liksom flera andra glasögonfåglar i Filippinerna behandlades den tidigare som en medlem av familjen timalior (Timaliidae), då i släktet Stachyris. Genetiska studier visar dock att de är en del av glasögonfåglarna.

Status 
Arten tros minska relativt kraftigt i antal till följd av skogsavverkningar, så pass att internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar

Glasögonfåglar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Sankt Ignatios andliga akademi

Sankt Ignatios andliga akademi var ett svenskt panortodoxt prästseminarium. I ledningen för seminariet satt ortodoxa biskopar som har sina säten i Sverige, både en bysantinskt ortodox och flera orientaliskt ortodoxa. 2012 ersatttes akademin med Stiftelsen Sankt Ignatios.

Utbildningsinstitutionen grundades 2009 och hade till en början en linje: Ett år för kyrkan - baskurs i östkyrkliga studier och bildning. I dag finns flera utbildningar. Sankt Ignatios andliga akademi har fått ekonomiskt stöd för att ha Allmän kurs för grundläggande behörighet till gymnasienivå. Dessutom har man webbaserade kurser, prästutbildning samt Lettre Ecclésiale. Högskoledelen av utbildningen utförs i samarbete med Enskilda högskolan Stockholm, som installerat Samuel Rubenson som professor i östkyrkliga studier.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Södertälje kommun
Utbildningsinstitutioner bildade 2009
Sky City (musikalbum)

Sky City är ett musikalbum av Amason (musikgrupp) som lanserades i januari 2015 på skivbolaget INGRID. Albumet fick positiva recensioner i svensk press. Sky City nådde som högsta placering på Sverigetopplistan plats 12.

Låtlista
"Älgen"
"Duvan"
"Kelly"
"Elefanten"
"Went to War"
"NFB"
"Velodrom"
"Yellow Moon"
"Blackfish"
"Pink Amason"
"The Moon As a Kite"
"Clay Birds"

Källor

Musikalbum 2015
Gråvit glasögonfågel

Gråvit glasögonfågel (Zosterops mauritianus) är en fågel i familjen glasögonfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Gråvit glasögonfågel är en udda medlem av familjen som saknar den typiska vita ringen runt ögat, men har istället en dunig vit övergump. Fjäderdräkten är mestadels ljusgrå, med vitt på strupen och beige på flankerna. Ytligt sett kan den likna réunionglasögonfågeln, men skiljs lätt på avsaknad av ögonring och olivgrönt i dräkten. Sången består av en upprepad serie melodiska toner typiskt för glasögonfåglar, medan det bland lätena hörs skrianden och ett ljud som på engelska återges "tew".

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns på ön Mauritius. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Tidigare betraktades den som en underart till rostsidig glasögonfågel (Z. borbonicus) på Réunion, men urskiljs numera vanligen som egen art.

Levnadssätt 
Rostsidig glasögonfågel hittas i stort sett i alla miljöer där det finns tillgång på träd. Den är en social fågel som vanligen ses i flock.

Status 
Fågeln har ett begränsat utbredningsområde och beståndsutvecklingen är oklar, men anses inte vara hotad. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Glasögonfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter på Mauritius
Sven Olov Stalfelt

Sven Olov Stalfelt, folkbokförd Sven Olof Stalfelt, född 15 maj 1928 i Karlskoga församling i Örebro län, död 8 oktober 2003 i Mikaels församling i Örebro, var en svensk lärare, författare och översättare. Han författade läromedel och romaner, men gjorde också översättningar. Han var filosofie licentiat och var verksam som lektor vid Nikolai högre allmänna läroverk i Örebro på 1960-talet.

Stalfelt var 1957–2002 gift med läkaren Ann-Marie Stalfelt (1928–2007). Bland barnen märks författaren Pernilla Stalfelt.

Bibliografi i urval

Översättningar

Referenser

Externa länkar
Sven Olov Stalfelt på Libris (bibliotekskatalog)

Svenska lärare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenska översättare
Män
Födda 1928
Avlidna 2003
Personer från Karlskoga
Ann-Marie Stalfelt

Karin Ann-Marie Stalfelt, ogift Salander, född 7 augusti 1932 i Engelbrekts församling i Stockholm, död 14 juni 2007 i Örebro Olaus Petri församling i Örebro län, var en svensk läkare.

Ann-Marie Stalfelt var dotter till Sven Salander och Karin, ogift Stjerndahl. Efter studentexamen läste hon medicin och fick sin legitimation 1960. Så småningom blev hon specialist inom långvårdsmedicin och allmän internmedicin. Hon verkade vid Regionsjukhuset i Örebro, där hon bland annat var biträdande överläkare vid medicinkliniken. 1994 blev hon medicine doktor vid Uppsala universitet då hon disputerade på en avhandling om behandling av akut myeloisk leukemi. Hon var författare till publikationer och artiklar inom medicin, däribland i Läkartidningen. 

Ann-Marie Stalfelt var 1957–2002 gift med författaren och översättaren Sven Olov Stalfelt (1928–2003). Bland barnen märks författaren Pernilla Stalfelt.

Hon är begravd på Hardemo kyrkogård i Närke.

Bibliografi i urval

Källor

Externa länkar
Ann-Marie Stalfelt på Libris (bibliotekskatalog)

Svenska läkare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Läkare från Stockholm
Födda 1932
Avlidna 2007
Kvinnor
Sãotoméglasögonfågel

Sãotoméglasögonfågel (Zosterops feae) är en fågel i familjen glasögonfåglar inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Sãotoméglasögonfågeln är en liten och aktiv sångarlik fågel. Den är mestadels matt olivgrön och grå, med gulaktig strupe och en vit ögonring. Bland lätena hörs torra drillar med vissa melodiska toner inblandade.

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns på ön São Tomé. Tidigare betraktades den som en underart till príncipeglasögonfågel (Z. ficedulinus).

Levnadssätt 
Sãotoméglasögonfågeln är en rätt vanlig fågel i både ursprunglig och uppväxande skog, men även öppnare områden med fristående träd, vanligast på mellan 400 och 1600 meters höjd. Den ses i små grupper, ofta som en del av kringvandrande artblande flockar.

Status 
Sãotoméglasögonfågeln har ett litet utbredningsområde där habitatdegradering pågår. Beståndet uppskattas till mellan 2 500 och 10 000 vuxna individer. IUCN kategoriserar den som nära hotad.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Leonardo Fea (1852-1903), italiensk upptäcktsresande och naturforskare.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Glasögonfåglar
Fåglar i etiopiska regionen
Endemiska fågelarter på São Tomé
Palawangrodmun

Palawangrodmun (Batrachostomus chaseni) är en fågel i familjen grodmunnar.

Utseende och läte 
Palawangrodmunnen är en medelstor nattlevande fågel. Hanen är gråbrun och sparsamt fläckad ovan med bandade ving- och stjärtpennor. Honan är mer rödbrun och mindre kraftigt tecknad. Båda könen har en bruten vit linje ovan skuldrorna och är kraftigt vitfjälliga på buken, mer sparsamt på bröstet. I ansiktet syns kraftiga borst. Lätet är ett raspigt, visslande "reh-weuu!", med andra tonen fallande.

Utbredning och systematik  
Fågeln återfinns i sydvästra Filippinerna, på öarna Palawan och Calamian. Tidigare betraktades den som en underart till javagrodmun (B. javensis). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN erkänner den ännu inte som art, varvid den inte placeras i någon hotkategori.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Frederick Nutter Chasen (1897-1942), brittisk ornitolog och chef lver Raffles Museum i Singapore 1932-1942.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Grodmunnar
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter i Filippinerna
Kransbindarvägens radhus

Kransbindarvägens radhus är ett nybyggt bostadsområde bestående av 38 så kallade stadsradhus och en förskola beläget längs Kransbindarvägen i Midsommarkransen i södra Stockholm. Området blev inflyttningsklart år 2014 och nominerades till Årets Stockholmsbyggnad 2015.

Bakgrund

Platsen för radhusområdet ligger norr om Kransbindarvägen och var tidigare kraftigt sluttande, tätbevuxen parkmark drygt 400 meter lång och 40 meter bred. Längs södra sidan återfinns LM-staden med flerbostadshus som började uppföras 1938 för arbetare i närbelägna LM Ericssons fabrik, Telefonplan. Husen ritades av arkitekterna Hakon Ahlberg, Sven Backström och Leif Reinius i stilren funktionalism och är idag grönklassade av Stockholms stadsmuseum, vilket innebär att bebyggelsen anses som särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt.

Marken ägs av Stockholms stad och i enlighet med stadens översiktsplaner ÖP 99 och Promenadstaden, som förordar att ”bygga staden inåt” (förtätning av befintlig bebyggelse), inleddes år 2009 markanvisning till Besqab Projektutveckling AB och AB Familjebostäder.

Beskrivning

Radhuslängan ritades av arkitektkontoret Realarchitektur, genom Petra Petersson och består av 38 radhus som är grupperade i fyra separata längor med mellan fem och elva hus i varje länga. Familjebostäder svarade för 20 hus medan Besqab byggde 18. Utgående från en grundtyp finns här fyra varianter av bostäder med storlek 4-5 rum och kök och mellan 111 m² och 143 m² bostadsyta. Längst i väst anordnades en fristående förskola. Mellan husgrupperna finns mindre grönområden. 

Byggnaderna är mellan två och tre våningar höga, några med indragen övre våning och takterrass. Husen är uppförda i släta betongelement med synliga fogar. Gällande färgsättningen var det ursprungligen meningen att följa de ljusgula och ljusröda färgtoner som återfinns  vid intilliggande husen i LM-staden. Men samtliga 38 radhus samt förskolan fick en enhetlig ljusbeige färgton. Radhusen upplåts som hyresrätt respektive bostadsrätt.

I april 2015 nominerades Kransbindarvägens radhusområde som ett av tio projekt i arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad. I juryn sitter bland andra Stockholms stadsarkitekt Karolina Keyzer som menar: ”Lågmäld och väl inpassad bostadsarkitektur där enkelhet blivit en dygd. Saknar bara den lilla halvprivata kantzonen mellan trottoar och ytterdörr som kunde bidragit till en liten men önskad plats för odling och sittbänk.”

Bilder

Referenser

Externa länkar

Midsommarkransen
Byggnader och anläggningar i Söderort
Rasmus Ottesen

Rasmus Ottesen, född 14 juni 1871 i Hulerødgaard, Hulerød, död 8 mars 1957 i Köpenhamn, var en dansk skådespelare.

Ottesen studerade vid Det Kongelige Teaters elevskola och gjorde sin scendebut vid samma teater 1901. Samma år fick han fast anställning och verkade där fram till och med 1930, då han på egen begäran sade upp sig. Han filmdebuterade 1910 i Den dødes Halsbaand och medverkade 1910–1918 i över 40 stumfilmer. Han var därmed en av Skandinavisk-Russisk Handelshus mest anlitade skådespelare. Efter ett nära 20 år långt uppehåll återvände han till filmen 1937. Han gjorde sin sista filmroll 1946 i For frihed og ret.

Vid sidan av skådespeleriet arbetade Ottesen som fotograf med egen ateljé.

Filmografi (urval)

Referenser 

Danska skådespelare under 1900-talet
Födda 1871
Avlidna 1957
Män
Ernst Julius Hentschel

Ernst Julius Hentschel, född den 26 juli 1804 i Zodel, död den 14 augusti 1875 i Weissenfels,  var en tysk musikpedagog. 

Hentschel, som var seminariemusiklärare i Weissenfels, var medstiftare och redaktör av musiktidningen "Euterpe" samt utgav mycket spridda skolsångböcker liksom en koralbok.

Källor 

 

Tyska musikpedagoger
Tyska musikkritiker
Tyska musiker under 1800-talet
Födda 1804
Avlidna 1875
Män
Ellen Tegner

Ellen Astrid Alice Tegner, född Braunstein 19 december 1878 i Köpenhamn, död 15 maj 1957, var en dansk dansare och skådespelare.

Tegner var dotter till musikläraren och kapellmästaren för Tivolis blåsorkester Frederik Theodor Braunstein. Hon var gift med grosshandlare Hans Tegner. Ellen Tegner kom som sexåring in på Det Kongelige Teaters balettskola 1884. Hon debuterade 1899 i rollen som Rosita i August Bournonvilles Fjernt fra Danmark. Hon var solodansare tills hon lämnade teater 1914. Hon medverkade också i sex av Skandinavisk-Russisk Handelshus' stumfilmer mellan 1912 och 1914, där hon uppträdde i roller som krävde en dansare.

Filmografi

Referenser

Noter

Danska dansare under 1900-talet
Danska skådespelare under 1900-talet
Födda 1878
Avlidna 1957
Skådespelare från Köpenhamn
Kvinnor
Richard Jensen

Richard Vilhelm Immanuel Jensen, född 28 mars 1883 i Köpenhamn, död 20 oktober 1935, var en dansk dansare och skådespelare.

Jensen studerade 1901 vid Det Kongelige Teaters balettskola och blev utnämnd till solodansare 1908. I juni 1910 gästspelade han på Fahlstrøms teater i Norge med balettensemblen De fire. År 1917 var han balettmästare i Kongerevyn. Han verkade också som filmskådespelare och debuterade 1910 i Himlens straf. Han medverkade i sammanlagt 27 stumfilmer åren 1910–1914.

Han var från 1926 gift med Lis (Elis) Repstorff Otto. Richard Jensen ligger begravd på Assistens kyrkogård i Nørrebro, Köpenhamn.

Filmografi (urval)

Referenser 

Danska balettdansare under 1900-talet
Danska skådespelare under 1900-talet
Födda 1883
Avlidna 1935
Skådespelare från Köpenhamn
Män