kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brunhuvad mås

Brunhuvad mås (Chroicocephalus brunnicephalus) är en bergshäckande asiatisk fågel i familjen måsfåglar inom ordningen vadarfåglar.

Utseende 
Brunhuvad mås är mycket lik skrattmåsen, men är något större (41-45 centimeter), har bredare näbb och mer rundade vingar. Vuxen fågel har brett med svart på vingspetsen och en vit fläck på yttre vingpennor. Undersidan av vingen är mörkare än skrattmåsens. Ögonirisen är gul, medan skrattmåsens är brun. I häckningsdräkt är huvan blekare brun.

Läte 
Bland lätena hörs skrovliga "keear" eller "geek", både djupare och grövre än skrattmåsens läte. Även högljudda ylande "ko-yek ko-yek".

Utbredning och systematik 
Brunhuvad mås häckar i bergstrakter i södra och centrala Asien, från Turkestan i väster, sydvästra Gansu i Kina i öster samt i söder Pamir och Tibet. Den övervintrar utmed med kusten i Indien, norra Sri Lanka och Sydostasien och sparsamt västerut från Indien till Arabiska halvön.

Släktestillhörighet 
Länge placerades merparten av måsarna och trutarna i släktet Larus. Genetiska studier visar dock att arterna i Larus inte är varandras närmaste släktingar. Pons m.fl. (2005) föreslog att Larus bryts upp i ett antal mindre släkten, varvid brunhuvad mås placerades i Chroicocephalus. Brittiska British Ornithologists’s Union (BOU) följde efter 2007, amerikanska  American Ornithologists' Union (AOU) i juli 2007 och Sveriges ornitologiska förening 2010. Även de världsledande auktoriteterna Clements m.fl. och International Ornithological Congress IOU har implementerat rekommendationerna in sin taxonomi, dock ännu ej BirdLife International.

Ekologi 
Brunhuvad mås häckar vid stora höglänta sjöar eller i närliggande våtmarker. Vintertid påträffas den i kusttrakter och vid floder. Den häckar från maj även om sjöarna fortfarande i frusna, i kolonier med femtio till flera tusen individer, ofta nära fisktärnor. Den lägger ett till fyra ägg, oftast tre. Hur länge den ruvar är okänt. 

Brunhuvad mås lever av fisk och räkor vintertid och har en varierande diet av bland annat gnagare och mask under häckningssäsong.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Måsar
Fåglar i palearktiska regionen
Bildvers

Bildvers är en tryckt dikt, som anordnat så att genom radernas olika längd en figur framträder. Det vanligaste är så kallade "rim-pokaler".

Bildverser var synnerligen omtyckta under 1600- och 1700-talen, särskilt som bröllops- och gravdikter.

Källor 
 

Poesi
Branden på Torkel Knutssonsgatan 1906

Branden på Torkel Knutssonsgatan ägde rum den 10 juli 1906 i kvarteren kring Torkel Knutssonsgatan på Södermalm i Stockholm. Fem byggnader drabbades av branden, ett 40-tal familjer blev hemlösa och kung Oscar II besökte brandplatsen dagen därpå.

Brandförloppet
Branden började på eftermiddagen den 10 juli 1906 i en hörnfastighet i kvarteret Mullvaden Första vid Torkel Knutssonsgatan 29. Byggnaden var under uppförande och branden spred sig snabb till grannhusen och grannkvartet Råttan. Klockan 15:20 larmades brandkåren av en privatperson. I kvarteret Råttan låg sedan 1902 den nybyggda Maria brandstation varför släckningsinsatsen snabbt kunde inledas. Som mest var brandmän förutom från Maria brandstation även från Johannes, Katarina och Rådstugans stationer involverade i släckningsarbetena. Ingen person omkom men  befäl och manskap fick "mindre skador", som det hette i veckorapporten. Dagen därpå besökte kung Oscar II brandplatsen och därefter Johannes brandstation där han tackade befäl och manskap "för utfört livsfarligt arbete".

Veckorapport
Veckorapporten från Stockholms brandförsvar finns kvar på Stockholms stadsarkiv, där framgår att den 10 juli 1906 fanns tre officerare, fem underofficerare och 125 manskap tillgängliga i Stockholms brandkår. Om branden på Torkel Knutssonsgatan kan man läsa:

Referenser

Externa länkar

Bränder i Stockholm
Södermalm
1906 i Sverige
Bränder 1906
Stockholm under 1900-talet (decennium)
Amedeo Biavati

Amedeo Biavati, född 4 april 1915, död 22 april 1979, var en italiensk fotbollsspelare. Han tillbringade merparten av sin karriär i hemstadens Bologna FC. Han var med och vann Italiens andra VM-guld 1938.

Referenser

Externa länkar
Amedeo Biavati på National-Football-Teams.com
Amedeo Biavati på transfermarkt.co.uk
Amedeo Biavati på FIFA.com

Födda 1915
Avlidna 1979
Personer från Bologna
Män
Italienska fotbollsspelare
Spelare i Bologna FC
Spelare i Catania FC
Spelare i Reggina Calcio
Spelare i Alma Juventus Fano 1906
Spelare i VM i fotboll 1938
Fibrom

Fibrom, fibroid eller benign bindvävstumör, är benigna tumörer som utgörs av fibrös vävnad eller fullt utvecklad bindväv. Fibrom uppkommer ofta som reaktiva fibroblastiska processer, och är till skillnad från fibros klart avgränsade i knölar. Fibrom skiljs från fibromatos genom att de senare är neoplasier utan reaktiv process, det vill säga att fibrom men inte fibromatoser uppkommer vid skada. Fibromatos kan också avse tillstånd med flera fibrom, då fibrom avser en enstaka tumör.

Fibrom kan vara ossifierande, det vill säga uppkomma tillsammans med benvävnad. Kvinnor som fött barn kan drabbas av bukfibromatos, som är ärrliknande och infiltrerande.

Benigna fibrom i körtelvävnad kallas vanligen fibroadenom. Cancerogena fibrom kallas fibrosarkom vid sarkom, och fibrocarcinom vid carcinom.

Referenser

Fibros
Benigna tumörer
Hans Bilefeldt

Hans Hansson Bilefeldt var en stadsskrivare i Stockholm under 1500-talet, bördig från Bielefeld.

Bilefeldt kom troligen redan på 1560-talet till Sverige och blev av hertig Karl kallad till stadsskrivare i Strängnäs. 1585 hade han övergått till Johan III:s tjänst och samtidigt flyttat till Stockholm. Han fick en mängd uppdrag för kronans räkning, främst rörande uppbörden. Bilefeldt var 1586-1589 lagläsare i Västerrekarne domsaga, där häradshövdingeämbetet innehades av Erik Larsson Sparre. 1592 utnämndes han till stadsskrivare i Stockholm. De av Bilefeldt här förda tänkeböckerna visar på hans tydliga stöd för Sigismund mot hertig Karl. Detta ledde till att han fängslades nyåret 1598. På hösten samma år flydde han ur landet. Senare slog han sig ned i Lübeck där han deltog i kunskaparverksamhet för Sigismunds räkning. 1605 finns de sista säkra uppgifterna på att Bilefeldt var i livet.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Personer under äldre vasatiden
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Svensk uppslagsbok
Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Ridsport vid olympiska sommarspelen 1936

Ridsport vid olympiska sommarspelen 1936 arrangerades mellan 12 augusti och 16 augusti i Berlin. 133 deltagare från 21 nationer gjorde upp om medaljerna i de sex grenarna.

Medaljtabell

Medaljsammanfattning

Fotnoter

Externa länkar
Patagonienmås

Patagonienmås (Chroicocephalus maculipennis) är en sydamerikansk fågel i familjen måsfåglar inom ordningen vadarfåglar.

Utseende 

Patagonienmåsen är närbesläktad med den europeiska skrattmåsen och har liksom denna ett mörkbrunt huvud och en vit halvcirkel runt bakre delen av ögat. Näbb och ben är röda. Vingarna har mörkgrå handpennor och ljusare grå armpennor och täckare. Könen är lika.

Läten 
Lätena är tunna och ljusa, bland annat gälla och tärnlika "zhree" samt korta "kip kip kip".

Utbredning och systematik 

Fågeln återfinns vid sjöar, floder och kuster i södra Sydamerika (Patagonien) och på Falklandsöarna. Vintertid påträffas den även längre norrut utmed kusterna till centrala Brasilien och norra Chile.

Släktestillhörighet 
Länge placerades merparten av måsarna och trutarna i släktet Larus. Genetiska studier visar dock att arterna i Larus inte är varandras närmaste släktingar. Pons m.fl. (2005) föreslog att Larus bryts upp i ett antal mindre släkten, varvid patagonienmås placerades i Chroicocephalus. Brittiska British Ornithologists’s Union (BOU) följde efter 2007, amerikanska  American Ornithologists' Union (AOU) i juli 2007 och Sveriges ornitologiska förening 2010. Även de världsledande auktoriteterna Clements m.fl. och International Ornithological Congress IOU har implementerat rekommendationerna in sin taxonomi, dock ännu ej BirdLife International.

Levnadssätt

Föda 
Patagonienmåsar lever huvudsakligen av insekter, as och föda som den stjäl från andra fåglar. Framför allt tar den krabbor från rödgulpannad sothöna (Fulica armillata) och musslor från amerikansk strandskata (Haematopus palliatus).

Häckning 
Patagonienmåsen bygger ett flytande bo i strandvegetationen vid dammar och sjöar. Den lägger tre till fyra ägg. Svarthuvad and (Heteronetta atricapilla) boparasiterar ofta på patagonienmåsen.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser 
 Delar av artikeln är översatt från engelska Wikipedias artikel: Brown-hooded gull

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Måsar
Fåglar i neotropiska regionen
Jag är inte beredd att dö än

Jag är inte beredd att dö än är en svensk dokumentärfilm från 2014, producerad och regisserad av Fredrik Egerstrand och Kalle Gustafsson Jerneholm. Filmen följer den svenska artisten Laleh Pourkarim under två år.

Filmen producerades av bolagen Svenska Grammofonstudion AB, Svenska Filmstudion och Egerstrand&Blund Film, med Film i Väst som samproducent. Filmen fotades av Conny Fridh, Fredrik Egerstrand, Jörgen Bodesand, Sarah Cooper, Magnus Peterson, Lukas Eisenhauer, Erik Flodstrand, Jonas Isfält, Niclas Sandberg, Henrik Hjort, Josef Atlestam, Patrik Gunnar Helin, Henrik Bäckström, Adam Engström, Sebastian Thomsen, Filip Alladin och Kalle Gustafsson Jerneholm. Den klipptes av Björn Lindgren.

Jag är inte beredd att dö än hade svensk biopremiär den 28 november 2014.

Referenser 

Svenska filmer 2014
Svenskspråkiga filmer
Svenska dokumentärfilmer
Bílina

Bílina (tyska: Bilin, tidigare: Bilin-Sauerbrunn eller tjeckiska: Bílina-Kyselka) är en stad i Böhmen i Tjeckien vid foten av Erzgebirge, 70 kilometer nordväst om Prag. Per den 1 januari 2016 hade staden 17 112 invånare. Genom staden flyter floden Bílina.

I staden har glas- och mattfabrikation förekommit, och den omges av stenkolsgruvor. Mest kända är dock de kolsyrehaltiga alkaliska Josefsquelle utanför staden, som varit en berömd kurort. Härifrån hämtades det kända bilinervattnet som under 1800-talet och början av 1900-talet var ett av de mest kända mineralvattnen. Av vattnets salter bereddes även med socker bilinerpastiller.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

 
Svensk uppslagsbok
Hylaeosaurus armatus

Hylaeosaurus armatus, från grekiskans hylaios som betyder "tillhör skogen" och sauros som betyder "ödla", var en växtätande dinosaurie, tillhörande infraordningen ankylosaurier, som levde under den tidiga kritaperioden för omkring 136 miljoner år sedan. Arten är ensam i släktet Hylaeosaurus.

Hylaeosaurus var en av de första dinosaurierna att upptäckas, vilket skedde 1832 av engelsmannen Gideon Mantell. Endast begränsade lämningar har hittats av Hylaeosaurus och mycket av dess anatomi är okänd. I en studie från 2012 fastslogs att Hylaeosaurus var en basal nodosaurid. Det finns teorier som pekar på att Hylaeosaurus och Polacanthus kan vara samma djur.

Hylaeosaurus var cirka fem meter lång. Det var en bepansrad dinosaurie.

Hylaeosaurus är det mest obskyra av de tre djur som Richard Owen använde för att först definiera den nya djurgruppen dinosaurier. Detta skedde 1842, övriga släkten var  Megalosaurus och Iguanodon.

Hylaeosaurus är en av de dinosaurier som finns med som skulptur i naturlig storlek i den permanenta dinosaurieutställningen i en park i Londonförorten Crystal Palace. Utställningen invigdes 1854 och  var den första i sitt slag. Ännu idag kan utställningen beskådas.

Referenser

Externa länkar 
 Hylaeosaurus, The Paleobiology Databas

Ankylosaurier
Akne (olika betydelser)

Akne eller acne kan avse:

Akne – en godartad hudsjukdom
Acne (företagskoncern) – en svensk företagskoncern grundat 1996 med huvudkontor i Stockholm
Acne Studios – ett svenskt klädmärke
Andinsk mås

Andinsk mås (Chroicocephalus serranus) är en sydamerikansk fågel i familjen måsfåglar inom ordningen vadarfåglar som olikt andra måsar i området häckar i höglänta bergssjöar.

Utbredning och levnadsmiljö 
Andinsk mås häckar i mycket höglänt terräng i Anderna från Ecuador till norra Argentina och centrala Chile. I norra delen av utbredningsområdet häckar den så högt som 4000 meter över havet och är stannfågel, medan längre söderut häckar den i lägre berg och flyttar även utanför häckningstid ner till kustområden.

Utseende och levnadssätt 
Med en längd på 45 till 48 centimeter är arten relativt stor, störst i släktet Chroicocephalus. Den har en mörk huva, blekgrå rygg och svartvita teckningar på handpennorna.

Den andinska måsen häckar i små kolonier, ibland i ensamma par, i små och isolerade dammar. Den lever av insekter och mask som den hittar vid närliggande fält och gräsmarker. Ibland fångar den även insekter i luften.

Släktestillhörighet 
Länge placerades merparten av måsarna och trutarna i släktet Larus. Genetiska studier visar dock att arterna i Larus inte är varandras närmaste släktingar. Pons m.fl. (2005) föreslog att Larus bryts upp i ett antal mindre släkten, varvid andinsk mås placerades i Chroicocephalus. Brittiska British Ornithologists’s Union (BOU) följde efter 2007, amerikanska  American Ornithologists' Union (AOU) i juli 2007 och Sveriges ornitologiska förening 2010. Även de världsledande auktoriteterna Clements m.fl. och International Ornithological Congress IOU har implementerat rekommendationerna in sin taxonomi, dock ännu ej BirdLife International.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med okänd utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågeln har på svenska i litteratur även kallats andermås.

Bilder

Referenser 
 Delar av artikeln är översatt från engelska Wikipedias artikel: Andean gull

Källor 
 "The Birds of Ecuador" by Robert S. Ridgely & Paul Greenfield. Cornell University Press (2001), .

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Måsar
Fåglar i neotropiska regionen
Jan Christian Johanssen

Jan Christian Johanssen, född 1841, död 1911, var en norsk filolog och skolman.

Referenser

Noter

Källor 
  

Norska klassiska filologer
Födda 1841
Avlidna 1911
Män
Illustreret norsk konversationsleksikon
Kapmås

Kapmås (Chroicocephalus hartlaubii) är en liten kustlevande mås endemisk för sydvästra Afrika.

Kännetecken

Utseende 
Kapmåsen har en kroppslängd på 36-38 centimeter. Den är huvudsakligen vit med grå ovansida, svarta vingspetsar med tydliga vita "speglar", samt mörkrött på näbb och ben. Under häckningstid har den en mycket svag lavendelgrå huva, men resten av året är den vit. Könen är lika. Ungfågeln har ett brunt band över vingen.

Den skiljer sig från den något större arten gråhuvad mås genom sin tunnare och mörkare näbb, djupare röda ben, blekare huvud och mörka ögon. Unga kapmåsar saknar ett svart ändband på stjärten samt har mörkare ben, vitt huvud och ljusare områden på vingarna.

Läte 
Fågeln är högljudd, särskilt vid häckningskolonierna. Lätet är ett kråkliknande kaaarrh.

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns utmed Atlantkusten från sydvästra Namibia till sydvästra Sydafrika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Länge placerades merparten av måsarna och trutarna i släktet Larus. Genetiska studier visar dock att arterna i Larus inte är varandras närmaste släktingar. Pons m.fl. (2005) föreslog att Larus bryts upp i ett antal mindre släkten, varvid kapmås placerades i Chroicocephalus. Brittiska British Ornithologists’s Union (BOU) följde efter 2007, amerikanska  American Ornithologists' Union (AOU) i juli 2007 och Sveriges ornitologiska förening 2010. Även de världsledande auktoriteterna Clements m.fl. och International Ornithological Congress IOU har implementerat rekommendationerna in sin taxonomi, dock ännu ej BirdLife International.

Levnadssätt 
Kapmåsen förekommer utmed kusten och ses sällan långt från land. Den är liksom många måsfåglar allätare och kan födosöka vid soptippar liksom vada i grunt vatten efter små byten. Fågeln har anpassat sig till människans närvaro och kan bli väldigt tam nära bebyggelse. Den häckar i kolonier, kring Kapstaden där hälften av världspopulationen finns främst på Robben Island. De vuxna fåglarna flyger till fastlandet för att hitta föda till ungarna, en tur- och returresa på 24 km.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Karel Johann Gustav Hartlaub (1814-1900), tysk ornitolog och samlare.

Referenser 
Artikeln bygger delvis på en översättning från engelskspråkiga wikipedias artikel Hartlaub's gull, läst 2018-09-03 som anger följande källor: 
 Harrison, Seabirds 
 Ian Sinclair, Phil Hockey and Warwick Tarboton, SASOL Birds of Southern Africa (Struik 2002)

Noter

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Måsar
Fåglar i etiopiska regionen
Vladimir Bill-Belotserkovskij

Vladimir Bill-Belotserkovskij, född 1884, död 1970, var en rysk dramatiker.

Bill-Belotserkovskij föddes i en fattig judisk familj, gick som 16-åring till sjöss och vistades från 1911 i USA, där han arbetade som eldare, fönsterputsare med mera. Efter februarirevolutionen 1917 återvände han till Ryssland, deltog aktivt i striderna i oktober samma år och verkade sedan fram till 1923 som politiker, då han började sitt dramatiska författarskap. Bill-Belotserkovskij skrev flera populära pjäser med revolutionära och proletära motiv, bland dessa märks Storm, som hade en stor betydelse för den sovjetiska teaterns utveckling. Ett senare drama med mer personligt vardagligt motiv, "Livet kallar" är översatt till engelska.

Källor 

 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Ryska dramatiker
Födda 1884
Avlidna 1970
Män
Svensk uppslagsbok
Blå blå känslor (musikalbum)

Blå blå känslor är ett studioalbum från 2014 av Drifters.

Låtlista
Jag räknar ner
Here You Come Again
Blå blå känslor
Ingen av oss förstår
Du bara du
Måndag morgon
Smultron på ett strå (sommarversion)
Louisiana
Det är kanske försent
Böna och be
Lugn efter en storm (Calm after the Storm)
You Can't Love Me Too Much
Nu ser jag livet genom tårar
Mitt hjärta finns kvar här ändå

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Album av Drifters
Engelskspråkiga musikalbum
Musikalbum 2014
Svenskspråkiga musikalbum
Widén

Widén är ett svenskt efternamn som kan skrivas på olika sätt. Den 31 december 2013 var följande antal personer bosatta i Sverige med stavningsvarianterna
 Widén 2 295
 Vidén 615
 Widéen 103
 Vidéen 13
 Wideen 5
 Widehn 4
Tillsammans blir detta 3 035 personer.

Personer med efternamnet Widén eller med varianter av detta namn

 Albin Widén (1897–1983), författare
 Arthur Widén (1905–1989), lantbrukare och politiker, folkpartist
 Bill Widén (1932–2006), finländsk kyrkohistoriker
 Boo Widén (1913–1990), arkitekt
 Brita Wideen-Westergren (1911–1993), textilkonstnär, tecknare, grafiker och målare
 Ellen Widén (1866–1944), kulturpersonlighet i Jämtland
 Gustaf Widén (född 1950), finlandssvensk författare och journalist
 Ingvar Widén (1927–2002), lantmätare och generaldirektör
 Ivar Widéen (1871–1951), kyrkomusiker och tonsättare
 Jacob Widén (född 1983), sångare och gitarrist
 Johan Widén (1856–1933), ämbetsman och politiker
 Johan Widén (kyrkoherde) (1739–1813), präst och politiker
 Jonas Widén (1824–1895), kyrkoherde och politiker
 Jonas Widén (tenor) (1829–1885), sångare och hovpredikant
 Karl-Göte Widén (född 1938), flygofficer
 Klas Widén (född 1951), kompositör
 Martin Widén (1902–1974), folkskollärare, fackföreningsman och politiker, folkpartist
 Peter Widén (född 1967), friidrottare, stavhoppare
 Pontus Widén (1920–1983), bandyspelare och idrottsledare
 Robert Widén, textförfattare, låtskrivare, sångare
 Sara Widén (1981–2014), operasångerska, sopran
 Sofia Widén (1900–1961), textilkonstnär
 Svante Widén (1938–2007), pianist, dirigent, arrangör, producent och pedagog
 Svea Holst Widén (1901–1996), skådespelare
 Åsa Widéen (född 1976), skådespelare

Källor

Svenska efternamn
Libanons ambassad i Stockholm

Libanons ambassad i Stockholm är Libanons beskickning i Sverige. Ambassaden ligger på Brovägen 1 i Stocksund i Stockholm och är även sidoackrediterad till Danmark, Norge, Finland och Island. Nuvarande ambassadör är Hassan Saleh.

Se även 
 Libaneser i Sverige
 Sveriges ambassad i Beirut

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Ambassader i Stockholm
Relationer mellan Libanon och Sverige
Silvermås

Silvermås (Chroicocephalus novaehollandiae) är en fågel i familjen måsfåglar inom ordningen vadarfåglar. Den är Australiens enda mås och är där en vanlig fågel, men förekommer även i Nya Zeeland.

Utseende 
Silvermåsen är en medelstor, vithuvad mås med röd näbb och röda ben. Jämfört med svartnäbbad mås (C. bulleri) som den delar utbredningsområde med i Nya Zeeland har den, förutom färgen på näbben och även fötterna, mycket mörkare vingspets. Ungfågeln saknar den unga svartnäbbade måsens mörka teckningar på huvudet. Den har vidare grövre näbb, kraftigare kropp och annorlunda vingteckning.

Läte 
Silvermåsen är en ljudlig fågel. Det vanligaste lätet är ett högljutt gnissligt ljud som i engelsk litteratur återges "kwarr" eller "kwe-aarrr".

Utbredning och systematik 
Silvermås delas in i tre underarter:
 Chroicocephalus novaehollandiae forsteri – förekommer i norra och nordöstra Australien, på Nya Kaledonien och i Loyautéöarna
 Chroicocephalus novaehollandiae novaehollandiae – förekommer i södra Australien och på Tasmanien
 Chroicocephalus novaehollandiae scopulinus – förekommer i Nya Zeeland, huvudsakligen häckande på Nord- och Sydöns östkust och i inlandet vid Lake Rotorua på Nordön, men även på Stewartön och Campbellön samt i Chathamöarna, Snaresöarna och Aucklandöarna

Tillfälligt har den påträffats i Indonesien, Papua Nya Guinea och Vanuatu. Underarten scopulinus betraktades tidigare som en egen art. Genetiska studier visar att silvermåsen är systerart till svartnäbbad mås.

Släktestillhörighet 
Länge placerades merparten av måsarna och trutarna i släktet Larus. Genetiska studier visar dock att arterna i Larus inte är varandras närmaste släktingar. Pons m.fl. (2005) föreslog att Larus bryts upp i ett antal mindre släkten, varvid silvermåsen placerades i Chroicocephalus. Brittiska British Ornithologists’s Union (BOU) följde efter 2007, amerikanska  American Ornithologists' Union (AOU) i juli 2007 och Sveriges ornitologiska förening 2010. Även de världsledande auktoriteterna Clements m.fl. och International Ornithological Congress IOU har implementerat rekommendationerna in sin taxonomi, dock ännu ej BirdLife International.

Levnadssätt 
Silvermåsen är en sällskaplig fågel som häckar i kolonier mellan april och december. Det är den enda måsarten i Australien där den är vanlig längs alla kuster och floder.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Måsar
Fåglar i australiska regionen
Billendorfkultur

Billendorfkultur är en benämning på en med Hallstattkulturen besläktad förromersk järnålder, uppkallad efter orten Billendorf (numera Białowice i Polen).

Billendorfkulturen utmärks av stora gravfält, gravfynden utgörs ofta av nålar, ofta svanhalsnålar av järn och brons samt iögonfallande lerkärl.

Källor 
 

Arkeologiska kulturer