kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bror Larsson

Bror Inge Larsson, född 23 oktober 1924 i Värna, död 13 maj 2009 i Harplinge församling var en svensk officer i Armén och senare Flygvapnet.

Biografi
Larsson blev fänrik i Armén 1948. Han befordrades till löjtnant 1950, till kapten 1961, till major 1969, till överstelöjtnant 1972 och till överste 1976.

Larsson inledde sin militära karriär 1948 i Armén vid Norrlands luftvärnskår (Lv 7), och fortsatte 1950 till Östgöta luftvärnsregemente (Lv 2). År 1961 övergick Larsson till Flygvapnet och Svea flygflottilj (F 8). 1967–1974 var han chef för Luftvärnsrobotsystemdetaljen vid Flygstaben. 1974–1977 var han chef för Organisationsavdelningen vid Flygstaben. 1977–1979 var han ställföreträdande sektorflottiljchef och tillika flottiljchef för Norrbottens flygflottilj (F 21/Se ÖN 3). 1979–1985 var han chef för Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14). Larsson lämnade Flygvapnet 1985.

Utmärkelser 

  Riddare av Svärdsorden, 6 juni 1974.

Källor

Noter

Överstar i svenska flygvapnet
Svenska flygflottiljchefer
Personer verksamma vid Flygvapnets Halmstadsskolor
Personer verksamma vid Norrbottens flygflottilj
Svenska militärer under 1900-talet
Personer från Värna socken
Födda 1924
Avlidna 2009
Män
Bates mimikry

Bates mimikry är en defensiv form av mimikry som innebär att en ogiftig och relativt försvarslös art imiterar en giftig, oätlig art eller en som är fullt kapabel att försvara sig. Det är den vanligaste formen av mimikry och så pass vanlig att det ofta sätts likhetstecken mellan Bates mimikry och mimikry i allmänhet. Bates mimikry ses också som en motsats till Müllers mimikry där farliga arter finner gemensamt skydd. Det finns dock ingen exakt gräns mellan dessa båda vanliga varianter av mimikry.

Bates mimikry upptäcktes i Sydamerikas regnskogar hos fjärilar som är bytesdjur för fåglar. Varianten är uppkallad efter sin upptäckare, den brittiske upptäcktsresanden och zoologen Henry Walter Bates.

Ofta imiterar den ofarliga arten den farliga med varningsfärger – exempelvis starkt gult, rött, svart. Mimikryn förutsätter att den oätliga, eller farliga arten är tillräckligt vanlig i förhållande till imitatören. Den art som utövar Bates mimikry kan sägas vara ”ett får i ulvakläder”. Blomflugor med sitt bi- eller getingliknande utseende är ett tydligt exempel på Bates mimikry.

Historisk bakgrund 
Henry Walter Bates (1825-1892) var en engelsk upptäcktsresande och zoolog och utforskade Amazonas regnskog tillsammans med den brittiske biologen och naturhistorikern Alfred Russel Wallace år 1848. Wallace återvände år 1852, men Bates stannade kvar i över ett årtionde. Under sina fältstudier samlade han in över hundratalet arter av fjärilar från släktena Ithomiinae och Heliconiinae, samt tusentals andra insektsarter. När han sorterade fjärilarna i liknande grupper baserat på utseende, uppstod inkonsekvenser. Vissa arter hade så liknande utseende att Bates inte kunde skilja på arterna enbart genom att titta på vingarnas utseende. Vid en närmare undersökning visade det sig att arterna var långt ifrån släkt med varandra. Kort efter att han återvänt till England berättade han om sin teori under ett möte hos Linnésällskapet i London den 21 november 1861, som publicerades år 1862 i sällskapets publikation Transactions. Han utvecklade sina upplevelser ytterligare i publikationen Naturhistorikern på Amazonfloden.

Se även 
 Mimikry
 Henry Walter Bates

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 

Ekologi
Etologi
Evolution
Linköpings landsfiskalsdistrikt

Linköpings landsfiskalsdistrikt var 1918-1941 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående områden överfördes kommunerna Lillkyrka, Östra Skrukeby, Törnevalla, Östra Harg, Rystad och Kaga till Gullbergs landsfiskalsdistrikt, kommunerna Kärna, Skeda och Slaka till Valkebo landsfiskalsdistrikt och kommunerna Landeryd och Vist till Åtvidabergs landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden

Från 1918
Hanekinds härad:
Kaga landskommun
Kärna landskommun
Landeryds landskommun
Skeda landskommun
Slaka landskommun
Vists landskommun
Åkerbo härad:
Lillkyrka landskommun
Rystads landskommun
Törnevalla landskommun
Östra Hargs landskommun
Östra Skrukeby landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Åtvidabergs landsfiskalsdistrikt

Åtvidabergs landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat som Bankekinds landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Åtvidabergs landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
Den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Landeryd och Vist från det upplösta Linköpings landsfiskalsdistrikt. 1 januari 1947 ombildades Åtvids landskommun till Åtvidabergs köping. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning. Den 1 januari 1961 överfördes den samtidigt upplösta Askeby landskommun till Valkebo landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Bankekinds härad:
Askeby landskommun
Bankekinds landskommun
Björsäters landskommun
Grebo landskommun
Vårdsbergs landskommun
Värna landskommun
Åtvids landskommun
Örtomta landskommun

Från 1 oktober 1941
Bankekinds härad:
Askeby landskommun
Bankekinds landskommun
Björsäters landskommun
Grebo landskommun
Vårdsbergs landskommun
Värna landskommun
Åtvids landskommun (från 1 januari 1947 Åtvidabergs köping)
Örtomta landskommun
Hanekinds härad:
Landeryds landskommun
Vists landskommun

Från 1 januari 1952
Askeby landskommun
Björsäters landskommun
Åtvidabergs köping

Från 1 januari 1961
Björsäters landskommun
Åtvidabergs köping

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1961:633: Kungl. Maj:ts kungörelse angående ändring i kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 december 1961.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Gullbergs landsfiskalsdistrikt

Gullbergs landsfiskalsdistrikt var 1918-1952 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Distriktet upphörde den 1 oktober 1952 (enligt beslut den 25 september 1952) genom sammanslagning med Valkebo landsfiskalsdistrikt, som även blev namnet på det nya distriktet. Dock skulle inom det nya distriktet vara anställda två landsfiskaler, av vilka den ene skulle vara polischef och åklagare och den andre utmätningsman.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes kommunerna Normlösa och Västerlösa till Mjölby landsfiskalsdistrikt. Samtidigt tillfördes kommunerna Lillkyrka, Östra Skrukeby, Törnevalla, Östra Harg, Rystad och Kaga från det upplösta Linköpings landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Gullbergs härad:
Björkebergs landskommun
Flistads landskommun
Ljungs landskommun
Stjärnorps landskommun
Vreta kloster
Vifolka härad:
Normlösa landskommun
Västerlösa landskommun

Från 1 oktober 1941
Gullbergs härad:
Björkebergs landskommun
Flistads landskommun
Ljungs landskommun
Stjärnorps landskommun
Vreta kloster
Hanekinds härad:
Kaga landskommun
Åkerbo härad:
Lillkyrka landskommun
Östra Skrukeby landskommun
Törnevalla landskommun
Östra Hargs landskommun
Rystads landskommun

Från 1 januari 1952
Norsholms landskommun
Vreta klosters landskommun
Åkerbo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1952:647: Transumt av Kungl. Maj:ts brev til länsstyrelsen i Östergötlands län angående ändrad indelning av länet i landsfiskalsdistrikt. (Stockholms slott den 25 september 1952.)

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Borensbergs landsfiskalsdistrikt

Borensbergs landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat som Bobergs landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Borensberg. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
Den 1 oktober 1941 tillfördes Västra Ny landskommun från Motala landsfiskalsdistrikt. 1 april 1949 tillfördes kommunerna Godegård och Tjällmo från det upplösta Hällestads landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Bobergs härad:
Brunneby landskommun
Ekebyborna landskommun
Fornåsa landskommun
Klockrike landskommun
Kristbergs landskommun
Lönsås landskommun
Skeppsås landskommun
Vallerstads landskommun
Älvestads landskommun

Från 1 oktober 1941
Aska härad:
Västra Ny landskommun
Bobergs härad:
Brunneby landskommun
Ekebyborna landskommun
Fornåsa landskommun
Klockrike landskommun
Kristbergs landskommun
Lönsås landskommun
Skeppsås landskommun
Vallerstads landskommun
Älvestads landskommun

Från 1 april 1949
Aska härad:
Västra Ny landskommun
Bobergs härad:
Brunneby landskommun
Ekebyborna landskommun
Fornåsa landskommun
Klockrike landskommun
Kristbergs landskommun
Lönsås landskommun
Skeppsås landskommun
Vallerstads landskommun
Älvestads landskommun
Finspånga läns härad:
Godegårds landskommun
Tjällmo landskommun

Från 1 januari 1952
Bobergs landskommun
Borensbergs landskommun
Godegårds landskommun
Tjällmo landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Motala landsfiskalsdistrikt

Motala landsfiskalsdistrikt var 1918-1947 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Distriktet upplöstes 1 januari 1948 när dess ingående område inkorporerades i Motala stad.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) överfördes Västra Ny landskommun till Borensbergs landsfiskalsdistrikt och regeringen anförde i kungörelsen att den ville i framtiden besluta om Motala stads förenande med landsfiskalsdistriktet.

Från 1918
Aska härad:
Motala landskommun
Vinnerstads landskommun
Västra Ny landskommun

Från 1 oktober 1941
Aska härad:
Motala landskommun
Vinnerstads landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1947:954: Kungl. Maj:ts kungörelse angående ändring i vissa delar av kungörelsen den 28 juni 1941 (nr 682) angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 19 december 1947.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Sten Norrmo

Sten Erik Norrmo, född 27 januari 1930 i Norrköping, död 24 mars 2019 i Ystad, var en svensk officer i Flygvapnet.

Biografi
Norrmo blev fänrik i Flygvapnet 1952. Han befordrades till löjtnant 1954, till kapten 1962, till major 1968, till överstelöjtnant 1972 och till överste 1978.

Norrmo inledde sin militära karriär 1952 i Flygvapnet vid Hälsinge flygflottilj (F 15). Åren 1953–1958 var han flyglärare vid Krigsflygskolan (F 5). Åren 1958–1959 studerade han vid Flygkrigshögskolan. Åren 1959–1963 tjänstgjorde han vid Utbildningsavdelningen på Flygstaben. Åren 1961–1963 studerade han vid Militärhögskolan. Åren 1963–1968 tjänstgjorde han vid Operationsledningen på Försvarsstaben. Åren 1968–1970 tjänstgjorde han på Organisationsavdelningen vid Flygstaben. Åren 1972–1977 tjänstgjorde han vid Personalavdelningen vid Flygstaben. Åren 1977–1978 var han till ÖB:s förfogande. Åren 1978–1979 var han ställföreträdande sektorflottiljchef och tillika flottiljchef Blekinge flygflottilj (F 17/Se S2). Åren 1980–1985 var han ställföreträdande sektorflottiljchef och tillika flottiljchef för Skånska flygflottiljen (F 10/Se S). Åren 1985–1990 var han chef för Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14). Norrmo lämnade Flygvapnet 1990.

Utmärkelser 
  Riddare av Svärdsorden, 6 juni 1970.

Referenser

Noter

Tryckta källor

 
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska flygflottiljchefer
Överstar i svenska flygvapnet
Militärer från Norrköping
Födda 1930
Avlidna 2019
Män
Personer verksamma vid Flygvapnets Halmstadsskolor
Personer verksamma vid Skånska flygflottiljen
Personer verksamma vid Blekinge flygflottilj
Riddare av Svärdsorden
Vadstena landsfiskalsdistrikt

Vadstena landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) lämnades Vadstena landsfiskalsdistrikt oförändrat men regeringen anförde i kungörelsen att den ville i framtiden besluta om Vadstena stads förenande med landsfiskalsdistriktet. Den 1 april 1944 (enligt beslut den 24 mars 1944) förenades staden i polis- och åklagarhänseende men inte i utsökningshänseende, vilket staden fortsatte att sköta själv. 1 januari 1948 förenades Vadstena stad med distriktet även i utsökningshänseende, och tillhörde då i alla avseenden landsfiskalsdistriktet. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Aska härad:
Asks landskommun
Fivelstads landskommun
Hagebyhöga landskommun
Orlunda landskommun
Styra landskommun
Varvs landskommun
Västra Stenby landskommun
Dals härad:
Herrestads landskommun
Källstads landskommun
Nässja landskommun
Rogslösa landskommun
Sankt Pers landskommun
Strå landskommun
Väversunda landskommun
Örberga landskommun

Tillkomna senare
Vadstena stad: Införlivad 1 april 1944 (förutom i utsökningshänseende, som staden skötte själv till och med 1947).

Från 1 januari 1952
Aska landskommun
Skänninge stad (endast i polis- och åklagarhänseende; staden skötte själv utsökningsväsendet.)
Vadstena stad
Östgöta-Dals landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.
Svensk författningssamling 1956:643: Kungl. Maj:ts kungörelse om ändring i kungörelsen den 1 juni 1951 (nr 316) om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 21 december 1956.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Carl Erik Gleisman

Carl Erik Gleisman, född 1767, död 1804, var en svensk tonsättare, organist och kanslist.

Gleisman förekom i kretsarna kring Anna Maria Lenngren och Olof Åhlström. Han var kanslist i Allmänna brandförsäkringsbolaget och från 1792 tjänstgjorde han även som organist i Maria kyrka i Stockholm. Gleisman komponerade pianostycken, sånger med piano (exempelvis Kellgrens död, Den fattiga flickan och Styfmodern) samt operan Eremiten från 1798 som delvis finns bevarad.

Verk

Piano
 Polonesse moderato i c-moll. Publicerad 1792 i Musikaliskt Tidsfördrif som nummer 16/17.
 Polonesse i D-dur. Publicerad 1797 i Musikaliskt Tidsfördrif som nummer 17.
 Polonesse i a-moll. Publicerad 1800 i Musikaliskt Tidsfördrif som nummer 6.
 Vals i C-dur. Publicerad 1802 i Musikaliskt Tidsfördrif som nummer 3/4.

Sång
Göthernes utvandring "Hvi prisas så högt våra Fäder" (text: Knud Lyne Rahbek och Anna Maria Lenngren)
Kellgrens död "Alt, alt förvandlas skall" (text: Axel Gabriel Silverstolpe)
Lycklig den "Lycklig den med sorgfritt hjerta" (text: Michael Frederik Liebenberg och Anna Maria Lenngren)
Styfmodern "Den fromma Fru Signild"  (text: Knud Lyne Rahbek och Anna Maria Lenngren)

Referenser
Carl Erik Gleisman (1767-1804) på Levande musikarv

Noter 

Svenska organister under 1700-talet
Svenska organister under 1800-talet
Svenska musiker under 1700-talet
Födda 1767
Avlidna 1804
Män
Ödeshögs landsfiskalsdistrikt

Ödeshögs landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län, bildat som Lysings landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Ödeshögs landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Östergötlands län.

Ingående områden
Den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Appuna, Hov och Väderstad från Boxholms landsfiskalsdistrikt. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Lysings härad:
Heda landskommun
Kumla landskommun
Röks landskommun
Stora Åby landskommun
Svanshals landskommun
Trehörna landskommun
Västra Tollstads landskommun
Ödeshögs landskommun

Från 1 oktober 1941
Göstrings härad:
Appuna landskommun
Hovs landskommun
Väderstads landskommun
Lysings härad:
Heda landskommun
Kumla landskommun
Röks landskommun
Stora Åby landskommun
Svanshals landskommun
Trehörna landskommun
Västra Tollstads landskommun
Ödeshögs landskommun

Från 1 januari 1952
Alvastra landskommun
Folkunga landskommun
Ödeshögs landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Östergötlands län
Bo-Göte Eriksson

Bo-Göte Eriksson, född 24 november 1937 i Mo, är en svensk pensionerad officer i Flygvapnet.

Biografi
Eriksson blev fänrik i Flygvapnet 1962. Han befordrades till löjtnant 1964, till kapten 1970, till major 1973, till överstelöjtnant 1977, till överste 1984, och till överste av 1:a graden 1994.

Eriksson inledde sin militära karriär i Flygvapnet vid Norrbottens flygbaskår (F 21). Åren 1984–1986 var han chef för Flygvapnets officershögskola i Halmstad. Åren 1986–1990 var han chef för Systemplaneringen vid FMV-F. Åren 1990–1993 var han chef för Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14). Åren 1994–1997 var han flygattaché i Moskva och Minsk. Eriksson lämnade Försvarsmakten 1998.

Referenser

 
Födda 1937
Levande personer
Män
Svenska militärer under 1900-talet
Överstar i svenska flygvapnet
Svenska attachéer
Svenska flygflottiljchefer
Personer verksamma vid Flygvapnets Halmstadsskolor