kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Blygrå skogssångare

Blygrå skogssångare (Setophaga plumbea) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Blygrå skogssångare känns lätt igen med sin genomgående grå fjäderdräkt, hos ungfåglar dock med grön ton ovan och gul under, med tydligt kontrasterande vitt ögonbrynsstreck och vita vingband. Möjliga förväxlingsarter är flyttande skogssångare från Nordamerika, men alla dessa är streckade ovan och/eller under. Sången består av ett dussintal visslade toner som framförs i lugn takt, de tre första på samma tonhöjd. Lätet är ett torrt skallrande.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer på öarna Dominica, Marie Galante, Guadeloupe och Terre-de-Haut. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades den tillsammans med ett stort antal andra arter i släktet Dendroica. DNA-studier visar dock att rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla) är en del av denna grupp. Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga.

Levnadssätt 
Blygrå skogssångare hittas oftast i bergsbelägna skogar, men kan också röra sig ut i torra buskmarker och mangrove. Den födosöker vanligen i undervegetationen med stjärten ofta rest rakt upp.

Status 
Arten har ett relativt litet utbredningsområde och tros minska i antal. IUCN kategoriserar den dock ändå som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Danba

Danba, även känt som Rongzhag, är ett härad i den tibetanska autonoma prefekturen Garzê i Sichuan-provinsen i sydvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Jiulong, Garzê

Jiulong, även känt som Gyaisi, är ett härad i den tibetanska autonoma prefekturen Garzê i Sichuan-provinsen i sydvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Grönryggig skogssångare

Grönryggig skogssångare (Setophaga virens) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar som förekommer i Nordamerika.

Kännetecken

Utseende
Grönryggig skogssångare är en 12 cm lång fågel med olivgrön krona, gult ansikte med gröna teckningar och en tunn spetsig näbb. Vingbanden är vita, ryggen olivgrön och undersidan blek med svarta streck på flankerna. Vuxna hanar är svart på strupen och övre delen av bröstet medan honor har en blek strupe och svarta teckningar på bröstet.

Läte
Hanen sjunger intensivt under häckningssäsongen. En individ har observerats sjunga 466 strofer under en enda timme. Sången förekommer i två varianter. Den ena, zi-zi-zi-zo-zit, sjunger hanen i mitten av sitt revir för att locka honor i början av häckningssäsongen. Den andra, zo-ze-zo-zo-zit, sjunger hanen i utkanten av reviret för att avvisa andra hanar.  Locklätet är ett vasst tsip.

Utbredning och levnadsmiljö 
Fågeln häckar allmänt i östra Nordamerika, i barrskog och blandskog i större delen av utbredningsområdet. En isolerad population finns i översvämmade cypresskogar utmed Atlantkusten i Virginia, North Carolina och South Carolina, 500 km från närmaste bestånd i Appalacherna. Den övervintrar från Mexiko till norra Sydamerika och Västindien och har påträffats så långt söderut som Ecuador. Den är en mycket sällsynt gäst i Europa, med endast en handfull fynd på Azorerna, ett på Island 2003 och ett på tyska ön Helgoland 1858.

Beteende
Grönryggiga skogssångaren födosöker aktivt i vegetationen, ibland ryttlande, ibland flugsnappande. Insekter är dess huvudsakliga föda, även om den då och då även äter bär. Det öppna, skolformade boet placeras nära trädstammarna. Denna art boparasiteras av brunhuvad kostare (Molothrus ater).

Systematik 
Tidigare fördes den liksom många andra skogssångararter till släktet Dendroica, men DNA-studier visar bland annat att rödstjärtad skogssångare, tidigare den enda arten i Setophaga, ingår i Dendroica. Eftersom Setophaga är ett äldre släktnamn (1827 mot 1842) har det prioritet, varpå alla Dendroica-arter har bytt namn. 

Arten är närmast släkt med gulkindad skogssångare, granskogssångare och eremitskogssångare. 

De flesta auktoriteter betraktar arten som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Vissa behandlar dock den isolerade populationen i sydöstra USA som den egna underarten waynei.

Status
Beståndet av grönryggig skogssångare verkar ha varit stabilt mellan 1966 och 2014. Världspopulationen uppskattas till 9,2 miljoner vuxna individer. Avverkning av barrskog påverkar grönryggig skogssångare negativt, men arten häckar också i ungskog. IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser
Artikeln bygger helt eller delvis på en översättning från engelskspråkiga wikipedias artikel Black-throated green warbler, läst 2016-08-03 där följande källor anges:

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Muziekgebouw aan 't IJ

Muziekgebouw aan 't IJ är ett konserthus i Amsterdam i Nederländerna. Det holländska ordet "Muziekgebouw" betyder på svenska "musikbyggnad". I fråga om akustik anses Muziekgebouw aan 't IJ vara ett av de tre bästa konserthusen i världen.

Externa länkar 

Muziekgebouw aan 't IJ

Byggnader och anläggningar i Amsterdam
Konserthus
Musik i Amsterdam
Osynlig (roman)

Osynlig är en roman av den amerikanske författaren Paul Auster utgiven 2009. Den utkom i svensk översättning 2010.

Romanen är indelad i fyra delar som rör sig mellan olika berättarröster och tidsplan. Handlingen tar sin början år 1967. Tjugoårige Adam Walker studerar i New York och drömmer om att bli poet när han möter den gåtfulle europén Rudolf Born och dennes förförande flickvän Margot. Efter att ha fått ett oemotståndligt erbjudande om att bli redaktör för en litteraturtidskrift blir Walker indragen i ett triangeldrama med våldsamma konsekvenser.

Mottagande
New York Times ansåg att Osynlig är "den bästa roman Paul Auster någonsin har skrivit". The Sunday Times tyckte att "kombinationen av yttersta noggrannhet, psykologiskt djup, berättelsens tyngd och dess undertoner är mästerlig".

Källa
Paul Auster Osynlig Albert Bonniers förlag 2010 

Romaner av Paul Auster
Skönlitteratur 2009
Messångare

Messångare (Setophaga americana) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Messångaren är en färgglad och mycket liten skogssångare, endast 10,5-11,5 centimeter lång. Den har en blågrön ovansida, dubbla vita vingband, gul strupe och bröst samt vit buk. Runt ögat syns en smal vit ögonring som är bruten bak och fram. Hanen har ett mörkare bröstband som honan saknar. Dess beteende påminner om kungsfågeln genom sina ivriga rörelser och gärna hänger upp och ner eller ryttlar när den födosöker.

Läten 
Sången är en stigande sträv ramsa med en avslutande vass ton: "zeeeeeeeeeee-tsup" eller "zo zo zid zid zid zeeeee tsup". Lätet är ett kraftigt och klart tjippande ljud, och i flykten hörs ett ljust fallande "tsiip".

Utbredning och systematik 
Messångaren häckar i ett tudelat område i östra Nordamerika från södra Kanada till södra USA, med ett ovanligt avbrott söder om Stora Sjöarna. Den har också sedan 1950-talet upprepade gånger häckat i Kalifornien. Den övervintrar så långt söderut som till Nicaragua och Västindien. 

Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa, främst från slutet av september till mitten av oktober, framför allt i Azorerna och Storbritannien, men också på Island och Irland samt i Frankrike.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare i släktet Parula. DNA-studier visar dock att den ingår i en grupp med skogssångare tidigare i Dendroica. Det gör även rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla). Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga, samt även messångaren.

Ekologi 
Messångare häckar i gamla skogar utmed strömmande vatten och i träsk. Dess förekomst är starkt kopplat till epifytiska växter, i södra USA spansk mossa och i norra USA skägglavar. Nyckelträdarter i messångarens miljö är ekarterna Quercus nigra, Quercus phellos och Quercus michauxii, Nyssa sylvatica, hemlock, sockerlönn, rödlönn, björkar och plataner. Vintertid förekommer den i mer olika miljöer som öppna fält och betesmarker, buskmarker, skogslandskap samt kaffe-, kakao- och citronplantage. Fågeln är i huvudsak insektsätare, men kan vintertid ibland inta bär, frön eller nektar.

Honan gör det mesta av bobygget, en skål som placeras i spansk mossa eller skägglav, ibland så högt upp som 30 meter över marken. Hon lägger två till sju ägg som ruvas i tolv till 14 dagar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till 18 miljoner vuxna individer.

Namn 
Arten kallas även på svenska för messkogssångare.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Kapuschongskogssångare

Kapuschongskogssångare (Setophaga citrina) är en nordamerikansk fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Kännetecken

Utseende 
Kapuschongskogssångaren är med en kroppslängd på 13 centimeter en medelstor skogssångare med enfärgat olivgrön eller grönbrun ovansida, gul undersida och vita inslag på yttre stjärtpennorna. Hanen är karakteristiskt med svart huva runt det gula ansiktet. Honan har istället en olivgrön hätta som inte sträcker sig fram till pannan. Ungfåglarna är lika honan.

Läten 
Hanen sjunger en högljudd, klar och ringande serie med fyra till fem toner: "weeta-weeta-weet-tee-o". På engelska har den ofta återgetts med ramsan: "Richie Rich, I'm right here". Från båda könen hörs ett metalliskt "chip".

Utbredning och systematik 
Kapuschonskogssångaren häckar i östra USA och övervintrar från Mexiko till Panama. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Fågeln är en mycket sällsynt gäst i Europa med endast fem fynd i Azorerna och två i Storbritannien.

Släktestillhörighet 
Fågeln placerades tidigare i släktet Wilsonia tillsammans med svarthättad skogssångare och kanadaskogssångare. DNA-studier visar dock att de inte alls är nära släkt. Istället ingår den i en grupp med skogssångare tidigare i Dendroica. Det gör även rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla). Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga, samt även kapuschongskogssångaren.

Levnadssätt 
Kapuschongskogssångaren är vanlig i skuggig undervegetation inuti högvuxen lövskog, där den ses hoppa runt med spridd och rest stjärt. Den lever huvudsakligen av insekter. Fågeln häckar lågt i en buske där den lägger tre till fem ägg i ett skålformat bo. Kapuschongskogssångare boparasiteras ofta av brunhuvad kostare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 5,2 miljoner häckande individer och tros ha fördubblats sedan 1970.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Blåryggig skogssångare

Blåryggig skogssångare (Setophaga caerulescens) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseeende 
Blåryggig skogssångare är med en längd på 11–13 centimeter en medelstor skogssångare. Hanen är omisskännlig med svart strupe, blå ovansida, vit buk och en karakteristisk vit fläck vid handpennornas bas. Honan är mycket annorlunda, så pass att hon först beskrevs som en annan art. Dräkten är enhetligt och ostreckat olivfärgad med vitaktig undergump, mörk kind, tunt vitt ögonbrynsstreck och oftast även en likadan vit fläck på vingen som hanen har.

Läte 
Hane blåryggig skogssångare sjunger en serie tre till sju elektriska toner, sista uppåtgående. Den beskrivs på engelska ofta som "I am so lazzzy" eller "please, please, please squeeeeze".

Utbredning och systematik 
Blåryggig skogssångare häckar i östra Nordamerika och övervintrar i Västindien. Den delas upp i två underarter med följande utbredning:
 Setophaga caerulescens caerulescens – häckar från sydöstra Kanada till nordöstra USA, övervintrar på Bahamas och Stora Antillerna
 Setophaga caerulescens cairnsi – häckar i östcentrala USA, övervintrar till Bahamas och Stora Antillerna

Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa, endast påträffad vid två tillfällen på Island 1988 och 2003 samt vid ytterligare nio tillfällen i Azorerna.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades den tillsammans med ett stort antal andra arter i släktet Dendroica. DNA-studier visar dock att rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla) är en del av denna grupp. Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga.

Levnadssätt 
Blåryggig skogssångare häckar i stora, sammanhängande löv- eller blandskogar med tät undervegetation bestående av  bredbladig kalmia, rhododendron och desmeknoppsväxten Viburnum lantanoides. I Appalacherna förekommer den på mellan 800 och 1600 meters höjd, längre norrut på lägre nivå. Efter häckning förflyttar sig familjer till buskiga ungskogar. Under flyttning ses den i olika typer av skogsområden, men även parker och trädgårdar och i övervintringsområdena i tät tropisk skog och skuggiga kaffeplantage. Där etablerar hanar och honor skilda revir på olika nivåer, honor högre upp i buskigare miljöer.

Honan bygger det skålformade boet mellan en och 1,5 meter ovan mark i en buske eller ett sly. Där lägger hon två till fem ägg som ruvas i tolv till 13 dagar. Ungarna blir flygga åtta till tio dagar efter kläckning. Arten lägger en till tre kullar per häckningssäsong.

Fågeln lever av spindlar, flugor och fjärilslarver som den söker i nedre delen av träden eller i undervegetationen. Vintertid intar den även frukt.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal, mellan 1966 och 2014 med 163 % Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 2,4 miljoner häckande individer.

Namn 
Arten har tidigare på svenska kallats blåryggad skogssångare.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Kinne-Kleva och Sils distrikt

Kinne-Kleva och Sils distrikt är ett distrikt i Götene kommun och Västra Götalands län. 

Distriktet ligger väster om Götene.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av området som Götene köping omfattade till 1971, delar som före 1967 respektive 1952 utgjorde socknarna Kinne-Kleva och Sil.

Området motsvarar den omfattning Kleva-Sils församling hade 1999/2000 och fick 1992 när socknarnas församlingar slogs samman.

Referenser

Noter

Indelningar i Götene kommun
distrikt i Västra Götalands län
Svartstrimmig skogssångare

Svartstrimmig skogssångare (Setophaga nigrescens) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar huvudsakligen i västra Nordamerika och övervintrar från södra Kalifornien till norra Guatemala.

Kännetecken

Utseende 
Svartstrimmig skogssångare är en kompakt, 11–13 cm lång skogssångare med en liten, rund näbb och stort huvud. Fjäderdräkten går helt i svart, grått och vitt förutom en liten gul framför och ovan ögat. Huvudet är tydligt streckat i svart och vitt, med svart hjässa, kind och strupe samt vitt ögonbryns- och strupsidesstreck som nästan möts i nacken. Ovansidan är grå med två vita vingband. På flankerna syns tydliga svarta längsgående strimmor. Honan är något svagare tecknad än hanen med vita inslag på strupen.

Läte 
Sången består av en serie musikaliska men sträva toner med betonat slut, i engelsk litteratur återgivet "zeea zeea zeea ZEEE zaa zoo". Lätet liknar granskogssångaren, det vill säga ett vasst "tsik" och i flykten ett ljust och klart "swit".

Utbredning och systematik 
Svartstrimmig skogssångare delas upp i två underarter med följande utbredning:
 Setophaga nigrescens nigrescens – häckar i sydvästra British Columbia och västra USA, övervintrar från södra Kalifornien till norra Guatemala
 Setophaga nigrescens halseii – förekommer i norra Baja California, södra Arizona, södra New Mexico och norra Sonora

Vissa behandlar den dock som monotypisk.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades den tillsammans med ett stort antal andra arter i släktet Dendroica. DNA-studier visar dock att rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla) är en del av denna grupp. Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga.

Levnadssätt 
Svartstrimmig skogssångare häckar i torra ek– eller enskogar. Under flyttningen ses den ofta i flodnära lövträd. Den födosöker efter insekter i nedre eller mellersta delarna av träden med rätt långsamma rörelser för att vara en skogssångare.

Häckning 
Fågeln häckar mellan maj och juli, med äggläggning maj–juni. Den placerar sitt bo en till tolv meter ovan mark på en gren eller i en klyka i en ädelgran, ek eller tall. Däri lägger den en till två kullar med tre till fem ägg.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att anses vara hotad. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 3,2 miljoner häckande individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Broken Arrow, Oklahoma

Broken Arrow är en stad i Tulsa County samt Wagoner County, Oklahoma, USA. År 2010 uppgick befolkningen till 98 850 invånare. 

Broken Arrow är förort till  Tulsa och räknas till det tillhörande storstadsområdet.

Historia 
År 1826 förflyttades en grupp creeker till Indianterritoriet med anledning av Indian Removal Act. De bestämde sig för att döpa sitt området till Rekackv (engelska: Broken Arrow). År 1902 byggde man en järnväg norr om Rekackv. Järnvägsbolaget fick rättigheter till att grunda en stad i området, och valde namnet Broken Arrow.

Referenser

Orter i Oklahoma
Orter grundade 1902
Gråkindad skogssångare

Gråkindad skogssångare (Setophaga graciae) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar som förekommer i sydvästra Nordamerika och Centralamerika.

Utseende och levnadssätt 
Gråkindad skogssångare är en liten skogssångare med kort näbb, runt huvud och lång stjärt. Ryggen är enfärgat grå, liksom huvudsidan, medan strupe, bröst och ögonbryn är karakteristiskt gula. 

Sången är en relativt långsam drill påminnande om varianter av enskogssångare, gulgumpad skogssångare och mörkögd junco. Gråkindad skogssångare är en vanlig art i höga tallar där den födosöker efter små insekter bland barr längst ut på grenarna.

Utbredning och systematik 

Gråkindad skogssångare delas upp i fyra underarter:
 S. g. graciae – häckar i bergstrakter från sydvästra USA till norra Mexiko (norra Sinaloa, övervintrar till Michoacán
 S. g. yaegeri –  förekommer i bergstrakter i västra Mexiko (södra Sinaloa till Nayarit, västra Zacatecas och västra Jalisco)
 S. g. remota – förekommer i bergstrakter från södra Mexiko (Michoacán och Guerrero) till norra Nicaragua
 S. g. decora – förekommer på tallåsar i kustnära Belize, östra Honduras och nordöstra Nicaragua

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades den tillsammans med ett stort antal andra arter i släktet Dendroica. DNA-studier visar dock att rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla) är en del av denna grupp. Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas bestå av i storleksordningen tre miljoner vuxna individer. Fågeln beskrivs som vanlig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Grace Darling Page född Coues (1847-1925), syster till amerikanska ornitologen Elliott Coues.

Bilder

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Tallskogssångare

Tallskogssångare (Setophaga pinus) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar i östra Nordamerika, i Bahamas och Hispaniola. På flera sätt är den en udda skogssångare: den sjunger året runt, övervintrar nordligast och är den enda som regelbundet äter frön.

Kännetecken

Utseende 
Tallskogssångare är 13–14 cm långa, rätt kraftiga och långstjärtade skogssångare med kraftiga näbbar. Fjäderdräkten är gulaktig, med olvgrön rygg, vitaktig buk och två tydliga vingband på de gråa vingarna. Vuxna hanar är färggladast, honor och ungfåglar mer dämpade i färgerna och ibland nästan gråbruna. Ansiktet är skogssångare relativt otecknat, men en ljusare ögonring och tygel kan skönjas.

Läte 
Sången består av en snabb drill påminnande om tjippsparvens sång, men är kortare och mer musikalisk.  Den sjunger ovanligt för skogssångare året runt. Lätet är ett ljust tjippande och i flykten hörs ett fallande ”seet”.

Utbredning och systematik 
Tallskogssångare delas upp i fyra underarter med följande utbredning:
 Setophaga pinus pinus – sydöstra Kanada till sydöstra Texas och norra Florida
 Setophaga pinus florida – Floridahalvön, från Gainesville till Everglades
 Setophaga pinus achrustera – Bahamas (Grand Bahama, Little Abaco, Great Abaco, Andros och New Providence)
 Setophaga pinus chrysoleuca – Hispaniola

Nominatformen är delvis flyttfågel, där de nordligaste fåglarna flyttar till sydöstra USA. Arten övervintrar därmed längst norrut av alla skogssångare. Eftersom den är en relativt kortflyttande fågel är den en av få Setophaga-skogssångare i östra Nordamerika som ännu inte setts i Europa.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades den tillsammans med ett stort antal andra arter i släktet Dendroica. DNA-studier visar dock att rödstjärtad skogssångare (Setophaga ruticilla) är en del av denna grupp. Eftersom Setophaga har prioritet före Dendroica inkluderas numera alla Dendroica-arter i Setophaga.

Levnadssätt 
Tallskogssångaren gör skäl för sitt namn. Den häckar i tallskog eller lövskog med inslag av tall. Till och med under flyttningen och i övervintringsområdet ses den vanligen i tallar. De håller sig ofta långt uppe i träden och kan därför vara svåra att få syn på.

Föda 
Födan består av insekter som den plockar från bark och barr, men kan också ses fånga insekter i flykten. Den kan också ta frukt och är den enda skogssångaren som regelbundet äter frön. Vintertid är den därför inte en ovanlig besökare vid fågelmatningar.

Häckning 
Tallskogssångaren häckar från mars till juli, med äggläggning mestadels april–juni. Den bygger nästan alltid sin bo i ett tall, ofta högt upp dolt bland barr och kottar. Däri lägger den en till två kullar med tre till fem ägg som ruvas i tio till 13 dagar. Efter ytterligare tio dagar är ungarna flygga.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till 13 miljoner individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Vittyglad skogssångare

Vittyglad skogssångare (Myiothlypis conspicillata) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer enbart i Santa Marta-bergen i nordöstra Colombia. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som nära hotad.

Referenser

Externa länkar 

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Colombia