kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fanja Baron

Fanja Anisimovna Baron (ryska: Фаня Анисимовна Барон), född Greck 1887 i Vilna, Kejsardömet Ryssland, död 29 september 1921 i Moskva, Sovjetunionen, var en rysk anarkistisk revolutionär som bodde i Amerika från 1911 till 1917 då hon återvände till sitt hemland för att bygga upp det efterrevolutionära samhället. År 1921 avrättades hon av tjekan.
 
Emma Goldman skriver i boken ”My further Disillusionment in Russia”:

"Fanja Baron var den sorts ryska kvinna som helt vigt sig för mänsklighetens sak. Även i Amerika tillbringade hon all sin fritid och en ansenlig del av sin magra lön i en fabrik för ytterligare anarkistisk propaganda. Flera år efteråt när jag träffade henne i Charkov hade hennes iver och hängivenhet blivit förstärkt av den förföljelse hon och hennes kamrater hade uthärdat efter återkomsten till Ryssland. Hon hade ett obegränsat mod och en generös anda. Hon kunde utföra den svåraste uppgiften och beröva sig den sista biten bröd med fullkomlig osjälviskhet. Under kärva resevillkor åkte Fanja fram och tillbaka genom Ukraina för att sprida tidningen Nabat, organisera arbetarna och bönderna, eller ge hjälp och bistånd till hennes fängslade kamrater. Hon var ett av offren för Butyrkafängelset, där hon blev avdragen håret och illa slagen. Efter sin flykt från Rjazan-fängelset vandrade hon till fots till Moskva, dit hon kom utfattig och i trasor. Det var hennes desperata tillstånd som drev henne att söka skydd hos sin svåger, vid vars hus hon upptäcktes av tjekan. Denna varmhjärtade kvinna, som hade tjänat den sociala revolutionen i hela sitt liv, dödades av människor som låtsades vara revolutionens förtrupp. Inte nöjda med brottet att döda Fajya Baron, satte sovjetregeringen också stigmat av banditism på minnet av sina döda offer".

Referenser

Noter

  An analysis how the Bolshevik party after the October revolution in 1917 first monopolized the political power by step by step abandoned the free elections to the workers and popular councils, also called soviets. In the same process the Bolshevik leadership took charge of the biggest corporations through a state apparatus which was not identical to the soviets. The elite thereby became collective owners of the economic units as state-capitalists. They were only responsible to themselves. The rest is history of a system which abandoned its bureaucratic and totalitarian state-capitalist rule in favour of a more flexible mix of state-capitalism and private capitalism. The so-called new state apparatus was packed with former capitalists, tsarist bureaucrats, professional politicians and bureaucrats from the trade unions. Especially in the important economic institutions as Vesenka and Glavki according to a report from Vlastislav Molotov at the Second All-Russian Congress of Regional Economic Councils in December 1918. Read more in the link of Maurice Brinton, Workers Control and Counter-Revolution. 

Ryska anarkister
Personer som blivit avrättade genom arkebusering
Födda 1887
Avlidna 1921
Kvinnor
Sirkka Turkka

Sirkka Turkka, född 2 februari 1939 i Helsingfors, död 23 oktober 2021 i Lojo, var en finländsk poet. Turkka kom efter debuten 1973 ut med ett dussintal diktsamlingar.

Bibliografi  
 1973 - Huone avaruudessa
 1975 - Valaan vatsassa
 1976 - Nimeke=Minä se olen
 1978 - Yö aukeaa kuin vilja
 1979 - Mies joka rakasti vaimoaan liikaa
 1981 - Kaunis hallitsija
 1983 - Vaikka on kesä
 1986 - Tule takaisin, pikku Sheba
 1989 - Voiman ääni
 1993 - Sielun veli
 1997 - Nousevan auringon talo
 1999 - Tulin tumman metsän läpi
 2004 - Niin kovaa se tuuli löi

Böcker översatta till svenska 
 1987 - Livet är ett i vinden vacklande hus : dikter 1973-1986
 2015 - En hund i strumpbyxor : dikter 1989–2013

Priser och utmärkelser 
 Nationellt litteraturpris  (1980, 1984)
 Finlandiapriset (1986)
 Den dansande björnen – Rundradions lyrikpris (1994)
 Pro Finlandia (1996)
 Eino Leino-priset (2000)
 Aleksis Kivipriset (2005)
 Tranströmerpriset (2016)

Referenser

Externa länkar 
 Presentation av författaren från det finländska förlaget

Födda 1939
Finskspråkiga romanförfattare
Finländska romanförfattare
Kvinnor
Avlidna 2021 
Författare från Helsingfors
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Mottagare av Finlandiapriset
Finländska författare under 1900-talet
Finländska författare under 2000-talet
Norris Bowden

Norris Bowden, född 13 augusti 1926 i North York i Ontario, död 9 april 1991 i North York, var en kanadensisk konståkare.

Bowden blev olympisk silvermedaljör i konståkning vid vinterspelen 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Källor 

Kanadensiska konståkare
Kanadensiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1956
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1952 från Kanada
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1956 från Kanada
Tävlande i konståkning vid olympiska vinterspelen 1952
Tävlande i konståkning vid olympiska vinterspelen 1956
Idrottare från Ontario
Födda 1926
Avlidna 1991
Män
Regine Heitzer

Regine Heitzer, född 16 februari 1944, är en österrikisk före detta konståkare.

Heitzer blev olympisk silvermedaljör i konståkning vid vinterspelen 1964 i Innsbruck.

Källor 

Österrikiska konståkare
Österrikiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1964
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1960 från Österrike
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Österrike
Tävlande i konståkning vid olympiska vinterspelen 1960
Tävlande i konståkning vid olympiska vinterspelen 1964
Födda 1944
Levande personer
Kvinnor
Jenny Milewski

Jenny Milewski, född 24 juli 1971 i Avesta, är en svensk skräckförfattare,   bosatt i Hjärup. Milewski studerade till civilekonom vid Linköpings universitet och arbetar nu som copywriter. Hon debuterade 2012 med boken Skalpelldansen.

Bibliografi  
 2012 – Skalpelldansen
 2015 – Yuko

Referenser

Externa länkar 
 Författarens egen hemsida

Svenska författare
Svenska skräckförfattare
Personer från Avesta
Kvinnor
Födda 1971
Levande personer
Klittjärn

Klittjärn kan avse:
Klittjärnen, Dalarna, en sjö i Älvdalens kommun,  (5,58 ha)
Stora Klittjärnen, en sjö i Rättviks kommun,  (4,73 ha)
Lilla Klittjärnen, en sjö i Rättviks kommun, 
Klittjärnen, Jämtland, en sjö i Strömsunds kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Borlänge högre allmänna läroverk

Borlänge högre allmänna läroverk var ett läroverk i Borlänge verksamt från 1914 till 1968.

Historia
Skolan var ursprungligen Kommunala mellanskolan i Stora Tuna vilken fanns från 1914
. Senast 1929 blev skolan Stora Tuna samrealskola, 1940 och 1942 benämnd Domnarvets samrealskola och 1945 Borlänge samrealskola. 

Senast år 1950 tillkom ett kommunalt gymnasium  och 1958 var den nya skolbyggnaden, ritad av Paul Hedqvist, klar  som sedan användes. 1955 blev skolan Borlänge högre allmänna läroverk. Skolan kommunaliserades 1966 och upphörde som läroverk 1968 efter att namnändrats till Hagagymnasiet. Studentexamen gavs från 1951 till 1968 och realexamen från 1915 till omkring 1966.

Referenser

Läroverk och realskolor i Sverige
Utbildning i Borlänge
Arthur Tansley

Sir Arthur George Tansley, född den 15 augusti 1871 i London, död den 25 november 1955 i Grantchester, var en engelsk botanist. 
Tansley var biträdande professor i botanik vid universitetet i London 1895–1906, sedan föreläsare vid universitetet i Cambridge till 1927, då han blev sherardiansk professor vid universitetet i Oxford, vilket han förblev till sin emeritering 1937. Han blev Fellow of the Royal Society 1915 samt tilldelades Linnean Medal 1941 och knightvärdighet 1950. Tansley var en ivrig representant för den ekologiska växtgeografin. Han skrev Types of British Vegetation (1911) och The New Psychology and its Relation to Life (1920, många upplagor; svensk översättning av Frey Svensson, 1924). Tansley utgav 1902–1931 tidskriften "The New Phytologist".

Källor 
 
 

Brittiska ekologer
Växtgeografer
Engelska botaniker
Engelska professorer
Brittiska professorer i botanik
Personer verksamma vid universitetet i London
Personer verksamma vid universitetet i Cambridge
Personer verksamma vid Oxfords universitet
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Linnean Medal
Botaniker under 1900-talet
Brittiska forskare under 1900-talet
Personer från London
Födda 1871
Avlidna 1955
Män
Ugglan
Rodgau

Rodgau är en tysk stad i distriktet (Landkreis) Offenbach i förbundslandet Hessen. Staden bildades så sent som 1979 genom sammanslagning av flera mindre orter.

Kommunen ligger i ett slättland i Rhen-Main-området. Ytan består ungefär till lika delar av skog, jordbruksområden och bebyggelse. Slättlandet ansluter till olika medelhöga bergsområden som Spessart, Taunus, Vogelsberg och Odenwald. Rodgaus stadsdelar är Weiskirchen, Hainhausen, Jügesheim, Dudenhofen och Nieder-Roden.

Namnet Rodgau kommer från ett kloster i stadsdelen Nieder-Roden som nämndes 786 för första gången i en urkund. Rodgau var fram till bildandet av staden ingen administrativ enhet utan en beteckning för landskapet. Järnvägslinjen från Offenbach till Nieder-Roden som numera är pendeltågslinje (S-Bahn) heter till exempel Rodenbahn.

Vänorter 
Rodgaus stadsdelar har följande vänorter.
  Puiseaux, sedan 1974
  Hainburg an der Donau, sedan 1974
  Nieuwpoort, sedan 1975
  Donja Stubica, sedan 2002

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Offenbach
Gustaf Ekström

Hilding Gustaf Sigvard Ekström, född 9 oktober 1907 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 16 juli 1995 i Sankt Hans församling i Lund, var en svensk kemist och under andra världskriget frivillig i tyska Waffen-SS. År 1988 var han med i bildandet av Sverigedemokraterna.

Biografi 
Gustaf Ekström var son till gymnastikdirektör Johan Gottfrid Samuel Ekström från Undersvik i hans äktenskap med Hilda Katarina Mickelsson från Färila, sedan 1899 bosatta i Stockholm. Efter parets skilsmässa och sonens födelse flyttade Ekströms mor till Lindesberg med sin syster och sin son. 

År 1926 gick Ekström med i SFKO, Sveriges fascistiska kamporganisation. Han utbildade sig till ingenjör och flyttade 1929 till New Jersey i USA, där han arbetade vid ett oljeraffinaderi. År 1932 återkom han till Sverige efter att ha arbetat som matros. Ekström anslöt sig 1932 till Svenska Nationalsocialistiska Partiet (SNSP) under Birger Furugårds ledning och följde sedan 1933 med till det av Sven Olov Lindholm bildade Svensk Socialistisk Samling (SSS). I oktober 1936 blev han förbundssekreterare i Nordisk Ungdom. Han anmälde sig som frivillig till Waffen-SS 1941 och tjänstgjorde i 11. SS-Freiwilligen-Panzergrenadier-Division "Nordland". Han uppnådde graden SS-Rottenführer och tjänstgjorde åren 1941–1943 vid SS-Hauptamt i Berlin, där han bland annat översatte svenska tidningsartiklar till tyska för nazisternas behov. I slutet av kriget lyckades han ta sig hem till Sverige igen med hjälp av Röda korsets Vita bussar. Om han hade blivit kvar hade han som frivillig i Waffen-SS kunnat bli gripen, internerad och förhörd av den amerikanska ockupationsmakten.   

Efter andra världskriget återvände han till Tyskland, vidareutbildade sig och doktorerade i kemi. Han arbetade sedan i Tyskland fram till sin pension, då han återvände till Sverige. År 1988, vid 81 års ålder, var han med och grundade Sverigedemokraternas lokalavdelning i Malmö där han valdes till revisor. Året efter valdes han även till revisor för partistyrelsen.

Han är gravsatt på kyrkogården i Färila.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Externa länkar 

Män 
Födda 1907
Avlidna 1995
Svenska frivilligsoldater
SS-Rottenführer
Politiker från Stockholm
Militärer från Stockholm
Sverigedemokrater
Bösstjärn

Bösstjärn kan syfta på:
 Bösstjärnen (Norrbärke socken, Dalarna), sjö i Smedjebackens kommun,  (0,7 ha)
 Bösstjärnen (Särna socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Malmbergstjärn

Malmbergstjärn kan syfta på:
Malmbergstjärnen (Malingsbo socken, Dalarna), sjö i Smedjebackens kommun,  (2 ha)
Malmbergstjärnen, Värmland, sjö i Filipstads kommun,  (8,75 ha)
Lilla Malmbergstjärnen, sjö i Filipstads kommun, 
Stora Malmbergstjärnen, sjö i Filipstads kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Marie Tannæs

Marie Katharine Helene Tannæs, född den 19 mars 1854 i Kristiania (nuvarande Oslo), död den 20 februari 1939 i Köpenhamn, var en norsk målare.

Marie Tannæs var elev vid Tegneskolen i sin hemstad 1872-1875, senare av flera norska konstnärer samt 1885 och 1888 av Courtois, 1892 av Puvis de Chavannes i Paris. Hon vistades 1898 och 1902 i Italien och utställde första gången 1883 i Kristiania, senare på de flesta norska expositioner, i Paris 1889 och 1900, München 1901 samt på jubileumsutställningen i Kristiania 1914. Hon är representerad i statens konstmuseum och i de flesta andra norska museer samt i många utländska samlingar. Karl Vilhelm Hammer skriver i Nordisk familjebok: "Hennes bästa konst (företrädesvis landskapsbilder med motiv från öfvergången mellan höst och vår) röjer robust naturalism och sund lifs- och naturglädje".

Källor

Noter 

Norska landskapsmålare
Norska målare under 1800-talet
Norska målare under 1900-talet
Konstnärer från Oslo
Födda 1854
Avlidna 1939
Kvinnor
Ugglan
1. FC Heidenheim

1. FC Heidenheim 1846 e. V. är en tysk fotbollsklubb från staden Heidenheim an der Brenz som sedan säsongen 2023/2024 spelar i Bundesliga.

Klubben hade olika namn vid olika tider, i början VfR (Verein für Rasenspiele) och VfL (Verein für Leibesübungen) samt efter sammanslagningen med en annan klubb från samma ort Heidenheimer SB. I klubben fanns bredvid fotboll andra sektioner. Året 2007 blev fotbollssektionen självständig och fick namnet 1. FC Heidenheim. Under det följande året deltog laget för första gången i DFB-Pokal men det första spelet förlorades med 0-3 mot VfL Wolfsburg. Manskapet spelade sedan säsongen 2009/2010 i 3. Liga. Redan vid slutet av säsongen 2012/2013 var laget nära möjligen att spela kvalspel för uppflyttning men spelåret avslutades på femte platsen. Ett år senare blev Heidenheim redan vid näst sista speldagen klart för 2. Bundesliga.

Laget deltog även 2011/2012 samt 2014/2014 i DFB-Pokal och nådde vid båda tillfällen andra kvalomgången.

Fotbollsklubbens maskot är en nallebjörn som skapades av leksakstillverkaren Margarete Steiff GmbH som har sitt säte i grannkommunen Giengen an der Brenz.

Referenser

Externa länkar 
 1. FC Heidenheim, officiell webbplats

Fotbollsklubbar i Tyskland
Sportklubbar bildade 1846
Grundämnenas oxidationstillstånd

Detta är en lista över grundämnenas kända oxidationstillstånd, exklusive icke-heltaliga värden. De vanligaste tillstånden är markerade med fetstil. Tabellen är baserad på den av Greenwood och Earnshaw, med tillägg noterade. Oxidationstillstånd 0, vilket förekommer för alla grundämnen, är underförstått av kolumnen med grundämnets kemiska tecken. Tabellens format, som uppfanns av Dmitrij Mendelejev (1889), visar periodiciteten av grundämnenas oxidationstillstånd.

  Grundämne
  Ädelgas

Langmuirs diagram 
Ett diagram med ett liknande format (nedan) användes av Irving Langmuir (1919) i ett av de tidiga verken om oktettregeln. Oxidationstillståndens periodicitet var ett av bevisen som föranledde att Langmuir antog regeln.

Referenser 

Källförteckning och noter kopierades från motsvarande engelsk artikel vid skapandet av denna artikel.

Noter 

Oxidationstillstånd
Brunnstjärn

Brunnstjärn kan avse:
Brunnstjärnen, Dalarna, sjö i Säters kommun,  (24,8 ha)
Brunnstjärnen, Hälsingland, sjö i Ljusdals kommun,  (9,07 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Terfenyl

Terfenyl, C18H14, är ett fast, tricykliskt, aromatiskt kolväte, med smältpunkt 214 °C.

Egenskaper
Terfenyler är även känd som difenylbensener eller trifenyler, de består av en central bensenring substituerad med två fenylgrupper. De tre isomererna är orto-terfenyl, meta-terfenyl, och para-terfenyl.

Framställning
Terfenyler är biprodukter vid framställningen av bifenyl genom dehydrokondensation av bensen. De återfinns i den högkokande fraktionen av pyrolysprodukter. O-derivatet kan lätt separeras från terfenylisomerblandningen genom destillation. m- och p-terfenyl destillerar tillsammans och de rena isomererna kan erhållas genom zonraffinering.

Användning
Terfenyl av kommersiell kvalitet är i allmänhet en blandning av de tre isomererna. Denna blandning används vid produktionen av polyklorerade terfenyler, som tidigare har använts som värmelagrings- och överföringsmedel. p -terfenyl är den vanligaste isomeren. Den används som ett laserfärgämne och en ingrediens i solskyddsmedel.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1980.

Externa länkar
http://www.znaturforsch.com/ac/v59c/s59c0359.pdf
http://omlc.org/spectra/PhotochemCAD/html/003.html
http://www.nature.com/nature/journal/v168/n4284/abs/1681003a0.html

Aromatiska kolväten
Einar Pontán

Johan Frans Einar Pontán, född 11 januari 1884 i Helsingfors, död 23 februari 1960 i Helsingfors, var en finlandssvensk pedagog, lärare i de klassiska språken och svenskhetsman.

Einar Pontán var son till sjökapten Johan Adolf Pontán och Onni Viktoria Snellman, och bror till Ebba Munsterhjelm. Einar Pontán blev student 1901. Efter påbörjade studier blev han fil.kand. 1906 vid Kejserliga Alexanders-universitetet. Sin livsgärning gjorde han främst som lärare i de klassiska språken grekiska och latin vid flera Helsingforsskolor, förnämligast vid Svenska normallyceum där han var lärare 1914–1951.

Pontán tillhörde styrelsen av Svenska folkskolans vänner 1910–1958 och fungerade som föreningens sekreterare 1919–1925 och som dess ordförande 1954–1958. Han var också en av föreningens hävdatecknare i det att han utarbetade verket Svenska folkskolans vänners 75-års historik (1957) samt bibliografin Svenska folkskolans vänners publikationer 1882–1957 (1959).

Under åren kring Finlands självständighet, 1917–1918, var Pontán engagerad i kretsen kring Östsvensk Tidskrift. Tidskriften förfäktade idén om östsvenskhet och till Pontáns meningsfränder i kretsen tillhörde bland andra Hugo Ekhammar, Bertel Appelberg, Arvid Mörne och K. Rob. V. Wikman.

Till Pontáns bidrag inom finländsk kulturliv hörde idén om Finlands Rominstitut, till vilken tanke han gav impulsen under klassikerdagarna i Ständerhuset 1938. Som ett resultat av Pontáns framförda idé donerade affärsmannen Amos Anderson en miljon mark för grundandet av en stiftelse som skulle förverkliga idén. Institutets latinska namn Institutum Romanum Finlandiae härrör från Pontáns penna och han kom även att tillhöra stiftelsens styrelse 1938–1960.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Einar Pontáns arkiv vid Svenska litteratursällskapet i Finland
 

Lärare från Helsingfors
Födda 1884
Avlidna 1960
Finlandssvenska pedagoger
Finländska lärare under 1900-talet
Män
Jeffrey Sterling

Jeffrey Sterling, född i Cape Girardeau, är en amerikansk visselblåsare och tidigare CIA-agent som dömts till 3,5 års fängelsestraff för att ha överlåtit känslig information åt New York Times-journalisten James Risen. Han fick sitt fängelsestraff
i maj 2015, trots att han uppgett sig vara oskyldig. Enligt reportrar utan gränser lyckades justitiedepartementet inte presentera direkta bevis för att han skulle ha överlåtit känslig information år Risen.

Reportrar utan gränser lämnade tillsammans med Sterlings fru en petition med över 150 000 underskrifter om att han skall benådas av Vita huset.

Referenser

Amerikanska visselblåsare
Personer vid CIA
Personer från Cape Girardeau
Födelseår saknas
Levande personer
Män
Lövladtjärn

Lövladtjärn kan syfta på:
 Lövladtjärnen (Nås socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun, 
Lövladtjärnen (Leksands socken, Dalarna), sjö i Leksands kommun,  (14,9 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Skevhet

Skevhet () är ett statistiskt mått på hur asymmetrisk en sannolikhetsfördelning av en stokastisk variabel är. En fördelning som har en lång svans åt vänster sägs ha en negativ skevhet, eller vara skev åt vänster. Om fördelningen istället har en svans åt höger så är skevheten positiv - fördelningen sägs vara skev åt höger. En normalfördelning är helt symmetrisk kring medelvärdet och har därför skevheten 0.

Många statistiska tester förutsätter att materialet som undersöks är symmetriskt fördelat. Om sådana tester utförs på en variabel med skev fördelning kan resultatet därför bli missvisande.

Se även
Kurtosis

Referenser

Statistik
David Tedfeldt

David Tedfeldt född 10 april 1975 i Karlstad, är en svensk konstnär.

Tedfeldt studerade konstvetenskap vid Högskolan i Karlstad 1996-1997, Lunnevads Folkhögskola 1997-1999 och Nya Dômen Konstskola 1999-2001.

Han har ställt ut separat på bland annat Galleri Cosmopolitan i Göteborg, Galleri Lars i Karlstad, Sillegården i Västra Ämtervik, Konstfrämjandet i Karlstad, Sliperiet i Borgvik, Värmlands museum, Borlänge Konsthall och Galleri Konst i Karlstad. Han har medverkat i ett flertal av Värmlands Konstförenings Höstsalonger på Värmlands museum, Stockholm Art Fair i Stockholm, 100-års vennskapsutstilling Moss Kunstgalleri Norge, Landskap Nu! på Rackstadmuseet, Domen Konstskola 50-år i Göteborg, Sommarutställning på Vadsbo museum i Mariestad, Värmlands Konstnärsförbund 90-år på Värmlands museum och Våra Gårdar – Konst åt alla'' i Arvika.  

Han har tilldelats Liljesonska stiftelsens stipendium 1999, stipendium ur Otto och Charlotte Mannheimers fond 2001, Pingels Ungdomsstipendium 2004 och Karlstad Kommuns Arbetsstipendium för Kulturarbetare 2012.

Tedfeldt är representerad vid Värmlands museum, Karlstad kommun, Värmlands läns landsting, Örebro läns landsting, Dalarnas läns landsting, Västra Götalands Regionen, Vingåkers kommun och Borlänge kommun.

Källor
Värmlands konstnärsförbund

 
Konstnärer från Karlstad
Svenska konstnärer under 2000-talet
Födda 1975
Levande personer
Män
Taborbergets museiområde

Taborbergets museiområde (finska: Taaborinvuoren museoalue) är ett finländskt kulturhistoriskt och friluftsmuseum i Palojoki by i Nurmijärvi kommun.

Namnet på bergsbacken som museet ligger på syftar på Bibelns berg Tabor och kommer från Aleksis Kivi, som växte upp på den närbelägna Stenvallsgården. Berget var på hans tid lekplats för byns barn och det fanns också då en bygunga där. Till museiområdet har det flyttats tre hantverkarbostäder från omgivande landsbygd, i vilka visas vardagsliv från tiden runt sekelskiftet 1800/1900.

På området finns en friluftsteater och sedan 1953 har det hållits en Aleksis Kivi-festival på området varje sommar.

Smedens stuga
I smedens stuga från Klövskog visas en utställning om textilhantverk och livsmedelshantering.

Skomakarens stuga
I skomakarens stuga visas en utställning om läskunnighet och kunskapsförmedling före massmedias tidsepok, samt skomakarverktyg. Tidningar blev vanliga i slutet av 1800-talet. I Nurmijärvi fanns Nylandstidningen Lehti, som grundades 1895, med lokala korrespondenter i kommunen.

Lantarbetarens stuga
I lantarbetarens stuga från Mäntsälä finns en utställning med Evert Niemimaas (1895–1983) snidade trästatyetter, vilka beskriver vardagssituationer.

Källor
Om Taborbergets museiområde i Nylands museiguide

Noter

Externa länkar
Taborbergets museiområdes webbplats

Nurmijärvi
Museer i Nyland
Friluftsmuseer i Finland
Hembygdsmuseer i Finland
Skålltjärn

Skålltjärn kan syfta på:
Skålltjärnen, Värmland, sjö i Årjängs kommun,  (1,4 ha)
Södra Skålltjärnen, sjö i Filipstads kommun och Hällefors kommun,  (16,7 ha)
Norra Skålltjärnen, sjö i Filipstads kommun i Värmland,  (25 ha)
Södra Skålltjärnen (Äppelbo socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun, 
Norra Skålltjärnen (Äppelbo socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn