Gustaf Reuter

Gustaf Reuter (soldatnamn: Frisk), född 30 januari 1699 i Himmeta i Västmanland, död 27 april 1783 i Delsbo i Hälsingland, var en svensk soldat och allmogemålare. 

Han var känd för sitt dekorativa hälsingemåleri i rumsinredningar i Delsbo och intilliggande socknar, vanligen med bibliska motiv eller med ryttare till häst. Han var även verksam som kyrkmålare och dekorerade dem invändigt med glada färger i barockmönster med blomornament. Gustaf Reuter har pekats ut som en av de mest kända allmogemålarna i landet och som den mest välkände hälsingemålaren. Han finns representerad på Skansen i Stockholm och Hälsinglands museum i Hudiksvall.

Biografi 
Reuters födelseplats har sedan 1935 ofta och felaktigt angivits som Värmland. Enligt uppgifter från domboken föddes han som son till prästdottern Margareta Andersdotter Lebestadia i Himmeta (född 1677). Den utpekade fadern löjtnant Gustaf Gustafsson Reuter af Skälboö (1669–1732) var redan gift och bestred faderskapet, men förlorade målet vid tinget i Köping i november 1699.

Enligt husförhörslängder spenderade den unge Gustaf Reuter åtminstone delar av uppväxten på prästgården i Himmeta och verkar ha vistats i Delsbo socken från 1718. Reuter blev sedan bofast i Delsbo och påbörjade 1721 soldattjänst vid Delsbo kompani. Under livet hann han delta i ett antal fälttåg inom och utanför landets gränser. Han tjänstgjorde bland annat i Finland under åren 1739–1741. Han befordrades till korpral 1742 och gick i pension 1757. Som allmogemålare var han fortsatt aktiv fram till åtminstone 80 års ålder.

Reuter gifte sig 1722 med Brita Johansdotter Klingström från Fellingsbro (1697–1784). Tillsammans fick de nio barn. Den äldsta sonen Carl (född 1722) följde i faderns fotspår genom att verka som både målare och soldat innan han stupade i Pommern 1758.

Måleriet 

Reuters soldatliv anses ha påverkat hans val av motiv där ryttare och härförare, särskilt Karl XII, är vanligt förekommande. Ryttarporträtt var även annars ett vanligt inslag i den samtida konsten under karolinsk tid. Han ägnade sig också åt de inom hälsingemålningen vanliga bibliska motiven. Ofta bilder av jesusbarnet och de tre vise männen. I Reuters måleri byttes de tre vise männen ofta ut mot andra kungar eller kända personer som inte hör hemma i den bibliska berättelsen. Ibland har han blandat in porträtt av beställarna och deras familj i kompositionen.

Reuter hade för vana att dela in väggarna i fält inramade av bladornament, draperier, blommor och frukter. Motiven är stiliserade ytkompositioner vars figurer har tydliga konturer med svart färg. Resten av färgskalan är den för tiden typiska med rött, brunt och gult. Under 1700-talets mitt blev bruket av innertak mer utbrett, vilket gav dekorationsmålaren Reuter fler möjligheter. Takmålningarna avbildade änglar, evangelister och kvinnogestalter, inramade av bladornament och kottfjällskransar.

Gustaf Reuter hade till skillnad från flera andra hälsingemålare och folkkonstnärer vanan att signera sina verk, vilket har underlättat attribueringen. Han använde signaturerna "Gustaf Reuter från Delsbo", "G. Reuter" med årtal, bara "Gustaf Reuter" eller endast initialerna "G.R." Han använde även en form av visuell signatur med fleruddiga stjärnor, men den har även används av andra målare och är av tveksamt värde vid attribuering. Reuter var aktiv som dekorationsmålare i flera lokala kyrkor under 1730-talet. Mellan åren 1740 och 1760 finns åtminstone ett tjugotal interiörer som kan tillskrivas honom. Om man räknar in nu rivna och förlorade interiörer är hans totala produktion sannolikt mycket högre och fragment av tidigare rumsinteriörer har också återfunnits hoprullade för förvaring på landskapets gårdar. Den sista signerade inredningen färdigställde han 1775 och den sista som attribuerats till honom målade han 1778. Av de interiörer som bevarats har flera senare restaurerats eller omarbetats och representerar inte längre Reuters egen färgpalett och teknik.

Familjens målerier 
Reuters hustru och en av sönerna, sannolikt Carl, har enligt arkivhandlingar utfört måleri i Delsbo kyrka året efter branden 1740. Detta skedde medan Gustaf Reuter fortfarande var krigsplacerad utomlands. Åren 1745–46 utförde Gustaf och Carl Reuter ytterligare måleriarbete i kyrkan tillsammans.

Delsboskolan 
Gustaf Reuter ingick i en grupp av målare och lärlingar som kom att förvalta hans stilval, grupperingen har sedan Sigurd Erixon myntade begreppet kallats Delsboskolan. Skolan bestod av ett flertal kända och okända målare aktiva under större delen av 1700-talet. Reuters mest framgångsrika elev var Erik "Snickarmålarn" Ersson. Erssons målarstil ligger väldigt nära Reuters egen och en hel rumsinredning av Ersson finns bevarad på Hälsinglands museum. Även Reuters egen son Carl Roth ingick i skolan. En annan av målarna i kretsen var Anders Ferm från Västansjö som bedöms ha bidragit till arbetena på Delsbo Forngård. Måleriet kan sägas vara influerat av såväl gotik som renässans och barock. Reuters insatser blev stilbildande, men de räknas inte som nyskapande och föregångare har målat under tidigt 1700-tal i bland annat Bjuråkers socken. Liknande inslag finns även i 1500- och 1600-talens inredningsmåleri i Voxnadalen.

Bland de aktiva 1700-talsmålarna i Hälsingland står Gustaf Reuter och hans lärlingar för en stor del av de arbeten som finns bevarade. Målerier som kan sägas tillhöra Delsboskolan har påträffats i ett tiotal socknar i norra Hälsingland. Flera verk är bevarade i Hälsinglands museums och Nordiska museets samlingar, liksom kompletta inredningar på forngårdarna i Bjuråker, Delsbo, Forsa, samt i Delsbogården på Skansen.

Delsbogården på Skansen 

Skansen köpte en mangårdsbyggnad från gården Karls i Tjärnmyra i Delsbo socken 1927. Eftersom själva stugan visade sig vara i uselt skick tog man bara vara på väggmåleriet från herrstugan daterat 1747. Detta måleri på linneväv sattes sedan upp på övre salen i Västerängsstugan på Skansens "Delsbogård". Takets bräder målades 1773 med ornamenterade dekorationer och änglar i Reuterskt snitt.

Under lång tid tillskrevs även väggmåleriet Gustaf Reuter, men det uppvisar spår av en mall som tidigare knutits till "Snickarmålarn". Måleriet skulle även stilmässigt snarare kunna stämma in på Erssons.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 Gustaf Reuter och måleriet i Delsbo på dellenportalen

Hälsingemålare
Personer från Himmeta socken
Födda 1699
Avlidna 1783
Män
Svenska målare under 1700-talet