kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lac du Portage

Lac du Portage är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Chaudière-Appalaches och provinsen Québec, i den sydöstra delen av landet,  km öster om huvudstaden Ottawa. Lac du Portage ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 2,8 kilometer i nord-sydlig riktning, och 4,4 kilometer i öst-västlig riktning.

I omgivningarna runt Lac du Portage växer i huvudsak blandskog. Trakten runt Lac du Portage är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Inlandsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är november, med  mm nederbörd.

Källor 

Insjöar i Chaudière-Appalaches
Insjöar i Kanada större än 2 kvadratkilometer
Lac du Principal

Lac du Principal är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Mauricie och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km norr om huvudstaden Ottawa. Lac du Principal ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 3,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 4,9 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande vid Lac du Principal:

 Lac Awtosiwranan (en sjö)

Trakten runt Lac du Principal är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är februari, med  mm nederbörd.

Källor 

Insjöar i Mauricie
Insjöar i Kanada större än 5 kvadratkilometer
Nikatorer

Nikatorer (Nicatoridae) är en liten afrikansk familj av ordningen tättingar. Den består av endast tre arter, alla i släktet Nicator.

Kännetecken 
Nikatorer är medelstora gröna sångfåglar med fläcakade vingar och kraftiga, krökta näbbar. Fåglarna förekommer i skogsområden söder om Sahara, där de ofta avslöjar sig först genom sina explosiva läten. 

Födan består av ryggradslösa djur och ibland även grodor och ödlor som de söker efter på grenar, i klätterväxter och på trädstammar i undervegetationen. De sprider ofta ut vingar och stjärt för att skrämma upp sina byten. Det enkla, duvlika boet av kvistar hålls ihop av svampar. Endast honan ruvar de en till fyra äggen.

Släktskap 
Nikatorerna har placerats i familjer som bulbyler (Pycnonotidae) och busktörnskator (Malaconotidae). Genetiska studier visar dock att de utgör en helt egen och tidig utvecklingslinje inom överfamiljen sångare (Sylvioidea). Exakt vilka nikatorernas närmaste släktingar är har inte klarlagts, där olika genetiska studier ger olika resultat: systerklad till en grupp bestående av lärkor och skäggmes, i en polytomi med denna grupp och resten av Sylvioidea eller systerklad till resten av Sylvioidea med eller utan lärkorna.

Arter i familjen 
Familjen består endast av tre arter i släktet Nicator med utbredning i Afrika söder om Sahara:
 Västlig nikator (N. chloris)
 Vitstrupig nikator (N. gularis)
 Gulstrupig nikator (N. vireo)

Noter

Fågelfamiljer
Sittellor

Sittellor (Neosittidae) är en liten familj av ordningen tättingar. Familjen består endast av tre arter i släktet Daphoenositta med utbredning i Australien och på Nya Guinea:
 Broksittella (D. chrysoptera)
 Papuasittella (D. papuensis)
 Svart sittella (D. miranda)

Noter

Fågelfamiljer
Lac Duquet

Lac Duquet är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Nord-du-Québec och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km norr om huvudstaden Ottawa. Lac Duquet ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 14,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 10,5 kilometer i öst-västlig riktning.

Trakten runt Lac Duquet består i huvudsak av gräsmarker. Trakten runt Lac Duquet är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.

Källor 

Insjöar i Nord-du-Québec
Insjöar i Kanada större än 10 kvadratkilometer
Hyliotor

Hyliotor (Hyliotidae) är en liten afrikansk familj av ordningen tättingar.

Kännetecken 
Hyliotor är 11–13 cm långa flugsnappar- eller sångarliknande fåglar med relativt kort stjärt. Fjäderdräkten är mörk ovan, hos hanen glansigt blåsvart, och undertill ljus. De förekommer i akaciaskogar, savann och kaffeplantage, där de hoppar i lövverket på jakt efter insekter, ofta i artblandade flockar. Det skålformade boet placeras högt upp i en trädklyka, vari den lägger två till fyra ägg.

Arter i familjen 
Familjen består endast av fyra arter i släktet Hyliota med utbredning i Afrika söder om Sahara:
 Gulbukig hyliota (H. flavigaster)
 Miombohyliota (H. australis)
 Usambarahyliota (H. usambara)
 Violettryggig hyliota (H. violacea)

Systematik 
Fram tills nyligen ansågs hylioterna vara en del av familjen sångare (Sylviidae), nu uppdelad i ett antal familjer i överfamiljen Sylvioidea. DNA-studier visar dock att de inte är särskilt nära släkt med dessa, utan är systergrupp till mesar och pungmesar. Numera placeras de i den egna familjen Hyliotidae.

Namn 
Hyliota kommer från grekiskans ὑλειωτης, huleiōtēs, som betyder "skogsbrukare" och är ett annat namn för skogsguden Pan.

Noter

Fågelfamiljer
Lac du Rat Musqué

Lac du Rat Musqué är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Estrie och provinsen Québec, i den sydöstra delen av landet,  km öster om huvudstaden Ottawa. Lac du Rat Musqué ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km väster om Lac du Rat Musqué. Den sträcker sig 2,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,2 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande vid Lac du Rat Musqué:

 Ruisseau de la Carpe (ett vattendrag)

I omgivningarna runt Lac du Rat Musqué växer i huvudsak blandskog. Runt Lac du Rat Musqué är det mycket glesbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är februari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Estrie
Insjöar i Kanada större än 1 kvadratkilometer
German Masters 2016

German Masters 2016 var en rankingturnering i snooker som spelades mellan 3 och 7 februari 2016 i Tempodrom i Berlin, Tyskland. 

Martin Gould vann sin första rankingtitel genom att besegra Luca Brecel med 9–5 i finalen.

Prispengar
Årets totala prissumma fördelades enligt följande (allting i EUR):
Vinnare: 80 000
Tvåa: 35 000
Semifinal: 20 000
Kvartsfinal: 10 000
Sista 16: 5 000
Sista 32: 4 000
Sista 64: 2 000
Högsta break, TV-sänt: 4 000

Totalt: 367 000 EUR

Kval
Kvalet till turneringen spelades 17 – 20 december 2015 i Robin Park Arena, Wigan, England. De 32 vinnarna kvalificerade sig för huvudturneringen.

Huvudturnering

Final

Externa länkar
 worldsnooker.com
 snooker.org

2016 i Tyskland
Snookersäsongen 2015/2016
2016
Bladfåglar

Bladfåglar (Chloropseidae) är en familj av ordningen tättingar. Familjen består endast av tolv till 13 arter i släktet Chloropsis med utbredning i Sydasien och Sydostasien, från Indien till Filippinerna och Java:
 Filippinbladfågel (C. flavipennis)
 Palawanbladfågel (C. palawanensis)
 Smaragdbladfågel (C. sonnerati)
 Grön bladfågel (C. cyanopogon)
 Blåvingad bladfågel (C. moluccensis) 
 Javabladfågel (C. cochinchinensis)
 Borneobladfågel (C. kinabaluensis)
 Indisk bladfågel (C. jerdoni)
 Guldpannad bladfågel (C. aurifrons)
 Sumatrabladfågel (C. media)
 Orangebukig bladfågel (C. hardwickii)
 "Gråkronad bladfågel" (C. [h.] lazulina) – urskiljs av vissa som egen art
 Blåmaskad bladfågel (C. venusta)

Vissa behandlar familjen bladfåglar som en del av blåfåglarna (Irenidae).

Noter

Fågelfamiljer
Båtnäbbar

Det finns flera obesläktade fågelarter som bär trivialnamnet båtnäbb, se Båtnäbb (olika betydelser)

Båtnäbbar (Machaerirhynchidae) är en liten familj av ordningen tättingar. Familjen består endast av två arter i släktet Machaerirhynchus med utbredning på Nya Guinea och nordöstra Australien.

Kännetecken 
Fåglarna i familjen är små, flugsnapparliknande med rätt långa och framför allt tillplattade näbbar. Fjäderdräkten är färgglad och brokig i svart och gult. De förekommer båda i tropiska skogar.

Släktskap 
Arterna i familjen placerades länge i familjen monarker (Monarchidae), men DNA-studier har visat att de utgör en egen utvecklingslinje och behandlas därför numera som en egen familj. Exakt vilka fåglar som är dess närmaste släktingar är inte klarlagt, men den tillhör en grupp övervägande afrikanska tättingar i familjerna busktörnskator, flikögon och vangor, men även de asiatiska och australiska familjerna svalstarar och ioror samt de udda arterna borstskrika och bärätare.

Arter i familjen 
 Svartbröstad båtnäbb (M. nigripectus)
 Gulbröstad båtnäbb (M. flaviventer)

Noter

Fågelfamiljer
Svartpittor

Svartpittor (Melampittidae) är en liten familj av ordningen tättingar. Familjen beskrevs först 2004 av Richard Schodde och Leslie Christidis och omfattar bara två arter i släktet Melampitta endemiska för Nya Guinea:
 Större svartpitta (M. gigantea)
 Mindre svartpitta (M. lugubris)

Större svartpitta placeras ibland i det egna släktet Megalampitta. Arterna placerades tidigare ofta istället i paradisfåglarna (Paradisaeidae), men DNA-studier visar att de tillhör en egen utvecklingslinje.

Systematik 
De två arternas taxonomiska placering har länge varit omdiskuterad. Utifrån deras yttre likheter med de suboscina pittorna placerade Hermann Schlegel den mindre svartpittan inom den familjen när han beskrev arten 1871. Namnet melampitta härstammar från antika grekiskans melas- som betyder "svart" tillsammans med släktnamnet "Pitta". När Ernst Mayr visade att deras syrinx hade strukturen hos de oscina fåglarna flyttades släktet först till timaliorna, vilket var ett klassiskt papperskorgstaxon där en mängd svårplacerade taxa placeradess, senare till marksmygarna och sen tillsammans med prakttrastar och snärtfåglar där de fortfarande placerades i 2007 års upplaga av Handbook of the Birds of the World).

Utifrån studier av data från DNA-DNA-hybridisering placerade Sibley och Ahlquist släktet tillsammans med arterna inom Paradisaeidae. Frith och Frith menade att denna placering inte stämde utifrån beteende och biologi. Flera sentida studier har visat att de inte är besläktade med prakttrastar och snärtfåglar, utan genomgående påvisa att de istället utgör ett systertaxa till en grupp som omfattar drongor, solfjäderstjärtar, monarker, murarkråkor, apostelfågeln och återigen paradisfåglarna. 

De flesta auktoriteter placerar de båda arterna i samma släkte även om de skiljer sig på en rad sätt, speciellt morfologiskt. Efter studier 2014 av Schodde och Christidis flyttades större svartpitta till det egna släktet Megalampitta. Studien indikerar att de båda arterna kanske till och med borde separeras i var sin familj. Minde svartpitta delades tidigare upp i tre underarter men det har visat sig att storleksskillnaderna förmodligen bara vara klinala, så idag behandlas båda arter som monotypiska.

Utbredning och habitat 

Svartpittorna förekommer i Nya Guineas regnskog, främst i bergsområden där mindre svartpitta uppträder upp till 3500 meter över havet, men vanligtvis på runt 2000–2800 meter över havet. Den större svartpittan förekommer endast i områden med skrovlig kalkstenskarst med djupa hålor där den övernattar och till och med häckar. I Kumawabergen förekommer den på mellan 650–1400 meters höjd. Båda arterna har ett osammanhängande utbredningsomårde över Nya Guinea, och större svartpitta är generellt en sällsynt fågel som sällan observeras, även om det kan bero på att den lever i områden som sällan besökts av människan.

Noter 

Fågelfamiljer
Tukanbarbetter

Tukanbarbetter (Semnornithidae) är en liten familj av ordningen hackspettartade fåglar. Familjen består endast av två arter i släktet Semnornis med utbredning i Latinamerika från Costa Rica till västra Ecuador:
 Klonäbbad barbett (S. frantzii)
 Tukanbarbett (S. ramphastinus)

Noter

Fågelfamiljer
Lac du Sault aux Cochons

Lac du Sault aux Cochons är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Côte-Nord och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km nordost om huvudstaden Ottawa. Lac du Sault aux Cochons ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 11,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 12,0 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande kring Lac du Sault aux Cochons:

 Insjöar:

 Lac à Quota (en sjö)
 Lac Blanc (en sjö)
 Lac Caribou (en sjö)
 Lac Casgrain (en sjö)
 Lac des Deux Rochers (en sjö)
 Lac du Foetus (en sjö)
 Lac du Transit (en sjö)
 Lac Éloigné (en sjö)
 Lac en Huit (en sjö)
 Lac Surprise (en sjö)
 Petit lac du Grand-Bill (en sjö)
 Petit lac du Sault aux Cochons (en sjö)

I omgivningarna runt Lac du Sault aux Cochons växer i huvudsak barrskog. Trakten runt Lac du Sault aux Cochons är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är oktober, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är februari, med  mm nederbörd.

Källor 

Insjöar i Côte-Nord
Insjöar i Kanada större än 10 kvadratkilometer
Lac Dusaux

Lac Dusaux är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Nord-du-Québec och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km norr om huvudstaden Ottawa. Lac Dusaux ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 6,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 9,0 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande i Lac Dusaux:

 Îles Desmolier (en ö)

I övrigt finns följande vid Lac Dusaux:

 Rivière Davoust (ett vattendrag)

Trakten runt Lac Dusaux är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C.

Källor 

Insjöar i Nord-du-Québec
Insjöar i Kanada större än 10 kvadratkilometer
Lac du Serpent

Lac du Serpent är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Saguenay–Lac-Saint-Jean och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km nordost om huvudstaden Ottawa. Lac du Serpent ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 7,0 kilometer i nord-sydlig riktning, och 3,6 kilometer i öst-västlig riktning.

I omgivningarna runt Lac du Serpent växer i huvudsak blandskog. Trakten runt Lac du Serpent är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är oktober, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är februari, med  mm nederbörd.

Källor 

Insjöar i Saguenay–Lac-Saint-Jean
Insjöar i Kanada större än 5 kvadratkilometer
Axel Stål

Carl Axel Stål, född 24 oktober 1841 i Norrköping, död 18 november 1919 i Vasa församling, Göteborg, var en svensk sånglärare, musikkritiker och chefredaktör.

Biografi 
Stål var son till konsul Conrad Stål och sångerskan Caroline Lithander. Han blev student i Uppsala 1861, fil kand 1870, sånglärare i Göteborg från 1870, musikkritiker i Göteborgs-Posten från 1879 samt dess chefredaktör och ansvarige utgivare 1893–1896.

Den 8 juni 1870 ingick han i Uppsala domkyrka äktenskap med operasångerskan Caroline Lundewall. Paret är begravda på Östra kyrkogården i Göteborg.

Referenser

Noter 

Män
Födda 1841
Avlidna 1919
Svenska chefredaktörer
Journalister från Norrköping
Lärare från Norrköping
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Lac du Sourd

Lac du Sourd är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Laurentides och provinsen Québec, i den sydöstra delen av landet,  km norr om huvudstaden Ottawa. Lac du Sourd ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 6,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 5,5 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande kring Lac du Sourd:

 Vattendrag:

 Ruisseau Black (ett vattendrag)
 Ruisseau Coyle (ett vattendrag)
 Ruisseau Ross (ett vattendrag)
 Insjöar:

 Lac Attin (en sjö)
 Lac Castilly (en sjö)
 Lac Clinfoc (en sjö)
 Lac de la Muraille (en sjö)
 Lac de l'Aventure (en sjö)
 Lac des Sirex (en sjö)
 Lac Devlin (en sjö)
 Lac du Delta (en sjö)
 Lac Encaissé (en sjö)
 Lac Férin (en sjö)
 Lac Jouy (en sjö)
 Lac Ledley (en sjö)
 Lac Leval (en sjö)
 Lac Ménade (en sjö)
 Lac Montenu (en sjö)
 Lac Néac (en sjö)
 Lac Ostel (en sjö)
 Lac Péas (en sjö)
 Lac Rivas (en sjö)
 Lac Viarde (en sjö)
 Petit lac Rivas (en sjö)

I omgivningarna runt Lac du Sourd växer i huvudsak blandskog. Trakten runt Lac du Sourd är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är mars, med  mm nederbörd.

Källor 

Insjöar i Laurentides (region)
Insjöar i Kanada större än 5 kvadratkilometer
Lärokurs för fruntimmer

Lärokurs för fruntimmer var en lärokurs för vuxna kvinnor som hölls i Stockholm från 1859 till 1861. Det var föregångaren till Högre lärarinneseminariet, den första statliga utbildningsinstitutionen för kvinnor i Sverige.

Lärokurs för fruntimmer grundades av P.A. Siljeström, rektor vid Nya Elementarskolan; A.H. Fock, professor vid Teknologiska Institutet; och F.A.Cederschiöld, professor vid Barnbördshuset. Medhjälpare var magister M. Schuck, professor N.J. Andersson, hovpredikanten T. Lithner, lektor J. Elfving, lektor C.W.A. Tham, professor C.G. Qvarnström, och magister O. Ekeroth.  

Kursen beskrevs i annons i Aftonbladet som en kurs för kvinnor "hvilka antingen blott i allmänhet önska att utsträcka sin teoretiska bildning något längre än vad som vanligen låter sig göra i flickpensionerna eller ock särsildt afs att förbereda sig till lärarinnekallet". Bland ämnena utelämnades språk, eftersom det var det enda ämne där flickpensioner vanligen gav en seriös bildning, men däremot naturvetenskap, hälsolära, pedagogik och andra ämnen som i övrigt endast förekom i läroverken och universiteten. Undervisningen var nästan fri; den enda avgiften var den summa som kostade för att lysa upp lokalerna. 
Kursen bedrevs i Klara skolhus vid Klara kyrkogård och hade formen av föreläsningar och hemarbete, följt av förhör. 

Kursen blev mycket populär bland kvinnor. Dess första kurs omfattade 131 elever mellan 16 och 53 år, som sedan indelades i "elever" (53 st) och "åhörarinnor" (78 st). Eleverna ifrågasattes samtidigt av samtiden för "okvinnlighet". En av dess första elever, Maria Ribbing, uppgav i tidningen Dagny 23 december 1909: 
"Vår tids ungdom, som kanske mången gång till öfvermättnad fått sin kunskapstörst tillfredställd, kan föga fatta den hunger efter verkligt vetande som den tiden bodde hos så många kvinnor."

Lärokurs för fruntimmer beskrivs som "roten och upphovet" till Högre lärarinneseminariet, som grundades 1861. Lärokursen uppfattades därmed ha fyllt sitt syfte, och dess lärare övergick till anställning vid Högre lärarinneseminariet, där lektionerna fortsatte. Även en del av kursens elever blev "biträdande lärarinnor" vid Högre lärarinneseminariet. 

Fyra år senare bildades också Jenny Rossanders Lärokurs för fruntimmer, som sköttes enligt samma studieplan och med samma ämnen.

Källor
 Heckscher, Ebba, Några drag ur den svenska flickskolans historia: under fleres medverkan samlade, Norstedt & söner, Stockholm, 1914

Noter

Ej längre existerande skolor i Stockholm
Stockholm under 1800-talet
Utbildningsinstitutioner bildade 1859
Utbildningsinstitutioner upplösta 1861
Frida Kempff

Frida Kempff är en svensk filmregissör och manusförfattare.

Kempff började arbeta med tv och film i slutet av 1990-talet. Sedan dess har hon varit verksam som producent, reporter och regissör för flera TV- och dokumentärproduktioner. År 2006 utexaminerades hon från Stockholms dramatiska högskola, SADA. 2010 regisserade hon kortdokumentären Micky badar som vann jurypriset vid Filmfestivalen i Cannes  och 2015  långfilmsdebuterade hon med filmen Vinterboj, som nominerades till priset för bästa nordiska dokumentärfilm vid Göteborgs Filmfestival.  År 2021 har hennes film Knackningar premiär på Sundance Film Festival.

Filmografi 
 Regi

Referenser

Noter

Externa länkar 

Svenska filmregissörer
Svenska fotografer under 1900-talet
Födda 1977
Kvinnor
Levande personer
Personer från Sala
Svenska fotografer under 2000-talet
Lac Du Tast

Lac Du Tast är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Nord-du-Québec och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km norr om huvudstaden Ottawa. Lac Du Tast ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den sträcker sig 6,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 7,8 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande vid Lac Du Tast:

 Lac Papakami (en sjö)
 Ruisseau Utikan Kaakuchik (ett vattendrag)

Trakten runt Lac Du Tast är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är december, med  °C.

Källor 

Insjöar i Nord-du-Québec
Insjöar i Kanada större än 10 kvadratkilometer
Mohuor

Mohuor (Mohouidae) är en liten familj av ordningen tättingar. Familjen består endast av tre arter i släktet Mohoua med utbredning enbart i Nya Zeeland:
 Gulhuvad mohua (M. ochrocephala)
 Vithuvad mohua (M. albicilla)
 Pipipi (M. novaeseelandiae)

Noter

Fågelfamiljer
R Cassiopeiae

R Cassiopeiae är en pulserande variabel av Mira Ceti-typ i stjärnbilden Cassiopeja. 

Stjärnan varierar mellan magnitud +4,7 och 13,5 med en period av 430,46 dygn.

Se även 
 Variabla stjärnor

Referenser

Noter 

Stjärnbilden Cassiopeja
Miravariabler
HR-objekt
HD-objekt
Lövsalsfåglar

Lövsalsfåglar (Ptilonorhynchidae) är en familj av ordningen tättingar. Familjen består av 20–28 arter i åtta släkten med utbredning på Nya Guinea och i Australien:
 Ailuroedus – tre till tio arter
 Scenopoeetes – tandlövsalsfågel
 Archboldia – gulkronad lövsalsfågel
 Amblyornis – fyra till fem arter 
 Prionodura – gyllenlövsalsfågel, inkluderas inland i Amblyornis
 Sericulus – fyra arter
 Ptilonorhynchus – satänglövsalsfågel
 Chlamydera – fem arter

Noter

Fågelfamiljer
Lac du Trèfle

Lac du Trèfle är en sjö i Kanada.   Den ligger i regionen Saguenay–Lac-Saint-Jean och provinsen Québec, i den östra delen av landet,  km nordost om huvudstaden Ottawa. Lac du Trèfle ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km sydost om Lac du Trèfle. Den sträcker sig 2,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,8 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande vid Lac du Trèfle:

 Lac Sasseville (en sjö)

I omgivningarna runt Lac du Trèfle växer i huvudsak blandskog. Trakten runt Lac du Trèfle är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.  Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juni, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är september, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är februari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Saguenay–Lac-Saint-Jean