kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dunkelspökuggla

Dunkelspökuggla (Ninox obscura) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar. Den förekommer enbart i ögruppen Andamanöarna i Bengaliska viken.

Utseende och läte 
Dunkelspökugglan är en medelstor (26–30) medlem av släktet Ninox med huvudsakligen mörkt chokladbrun fjäderdräkt. Den skiljer sig från brun spökuggla (som den fram tills nyligen behandlades som underart till) genom den enfärgat mörka fjäderdräkten och en mindre utbredd vit fläck ovanför näbben. Den har även bandade undre stjärttäckare men obandad undersida av stjärten. Sången beskrivs i engelsk litteratur som ett tvåstavigt, upprepat "wooo-oop, wooo-oop, wooo-oop".

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns i indiska Andamanöarna i Bengaliska viken. Tidigare har den även angivits som förekommande i Nikobarerna och vissa gör det fortfarande, men detta är dock felaktigt. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Vissa behandlar den som underart till Ninox scutulata.

Levnadssätt 
Dunkelspökugglan hittas i låglänta skogar, men även i gummiplantage och nära bebyggelse, ofta intill vatten. Fågeln är aktiv nattetid samt i gryning och skymning. Födan är dåligt känd, men sägs ta skalbaggar och gräshoppor. Den har också noterats ta fjäderfotssalanganer (Collocalia affinis) och svalbosalanganer vid deras häckplatser. Även dess häckningsbiologi är i princip okänd, förutom att en månad gammal ungfågel infångats i slutet av maj.

Status och hot 
Dunkelspökugglan har ett litet utbredningsområde, men det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar den därför som livskraftig.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Ugglor
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Andamanöarna och Nikobarerna
Herman Dassau

Herman Dassau, född 1645 i Lübeck, död 5 december 1714 i Torshälla socken, var en svensk manufakturist.

HermanDassau var son till köpmannen Hans Dassouw. Han förekommer första gången i svenska källor 1666, då han förde svärfadern Reinhold Rademachers talan inför kommerskollegium och inkom möjligen till Sverige tillsammans med denne. Troligen hade han före sin tid i Sverige varit bosatt i Riga, då han i flera källor anges komma därifrån trots att han var född i Lübeck. Han skall enligt uppgift sedan barndomen haft inblick i järnbruksnäringen. Sin första tid i Sverige kom han dock att ägna sig åt import, först som anställd hos sin svåger Stockholmsköpmannen Reinhold Poort, från 1680 som borgare i Stockholm med egen grosshandel. Till stor del handlade det om import av spannmål från Riga och Reval men även import av ärter, humle, salt, vin, hampa och ekplankor. Från mitten av 1680-talet knöt han förbindelser med Amsterdamköpmannen Abraham Kromhuijsen.

Karl Gustavs stads manufakturverk hade ägts av svärfadern Rademacher och efter hans död drivits vidare av änkan med barnen. Verksamheten hade gått allt sämre och 1687 drogs det in till kronan för obetalda fordringar. Tillsammans med svågern Reinhold Poort erhöll han 1688 privilegium på manufakturverket och blev snart ensam innehavare av detta. Till en början såg planerna ganska ljusa ut. Sedan Abraham Cronströms arrendator av Nykvarns bruk Filip Schultz 1689 övertog Dassau även arrendet av detta bruk. Från 1691 arrenderade han även Målsta stångjärnshammaren i Vårdinge socken. Bruket krävde dock omfattande upprustningar och moderniseringar, och Dassau saknade röreslekapital och måste låna upp stora summor till höga räntor för att ha råd med omkostnaden, främst hos Kromhuijsen och hans ombudsman i Sverige Sophonias Krüger. Skulderna växte och 1696 begärde Kromhuijsen Dassau i likvidation. Han lyckades åstadkomma en uppgörelse, men hade svårt att klara av sina betalningar, 1704 tvingades han avträda manufaktoriet till Sophonias Krüger för obetalda fordringar. Genom en ny uppgörelse 1707 lyckades han återfå vissa delar av bruket. Vid sin död hade han dock stora skulder, och tillgångarna i boet räckte inte ens till kronans fordringar på Dassau.

Källor 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1600-talet
Födda 1645
Avlidna 1714
Män
Personer från Lübeck
Långtofsad skrikuv

Långtofsad skrikuv (Megascops sanctaecatarinae) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utbredning 
Fågeln återfinns i sydöstra Brasilien, Uruguay och nordöstra Argentina (Misiones).

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn syftar på Santa Catarina, delstat i Brasilien.

Noter

Externa länkar 

Ugglor
Fåglar i neotropiska regionen
Movetron

Movetron är en finländsk Eurodance- och popgrupp som bildades i mitten av 1990-talet av Päivi Lepistö, Jukka Tanttari, and Timo Löyvä.

Några av de mest kända låtarna är "Romeo ja Julia", "Flavio", "Ristinolla", "3 aste", "Ei kenekään maa", Missä sä oot", "Lanteisiin", "Alla koivupuun" samt "Cupido" som var  med i den finska UMK (Uuden musiikin kilpailu).

Externa länkar 
Movetrons webbplats

Finländska musikgrupper
Joel Borg

Joel Borg, född 1 juni 1983 i Nässjö, är en svensk entreprenör inom musikindustrin.

Biografi 
Joel Borg startade tillsammans med Kristian Gustafsson som 14-åring fanzinet Denimzine. Artister som intervjuades i tidningen var bland andra Roky Erickson, MGMT, Brian Jonestown Massacre, The Black Lips, Eagles of Death Metal, The Kills, Jay Reatard, Vampire Weekend och Queens of the Stone Age. 

Då de lade ned Denimzine 2009, startade de liveklubben "What We Do Is Secret / WWDIS". Klubben har funnits i bland annat Stockholm, Göteborg, Malmö, New York och Oslo. De har engagerat artister som Refused, Dungen, Masshysteri, Hurula, Ghost, Kurt Vile och många fler. 

År 2006 rekryterades Joel Borg från PR-byrån Skiva till bokningsbolaget Luger. Från och med 2006 har han varit PR- och marknadsansvarig där. Han har på Luger varit med på festivaler som Way Out West och Stockholm Music & Arts. Han har även jobbat med festivaler som Where The Action Is och Popaganda. 

På Way Out West har Borg suttit i ledningen och varit ansvarig för strategi kring PR, kommunikation och marknadsföring. Festivalen har fått flera utmärkelser och priser. Däribland det prestigefyllda ”Most Innovative Festival in The World” på MTV Music Awards i Los Angeles.

Joel Borg har även verkat som DJ i både Sverige, London och New York. Han har tillsammans med Klas Lunding, Niklas Lundell och Isse Samie startat skivetiketten Woah Dad! (under Telegram Studios) där de i december 2014 släppte första utgivningen; Håkan Hellström "Håkan Boma Ye!" Live Ullevi 2014. Albumet gick direkt in på albumlistans förstaplats och Håkan Hellström Grammisnominerades.

I november 2014 blev det officiellt att Joel Borg och kollegan Niklas Lundell slutade på Luger och startade då eget bolag.

Utmärkelser i urval 
 Årets miljöhjälte 2012 (Världsnaturfonden WWF)
Göteborgs 100 mäktigaste - Göteborgs Posten (Publicerad 5 januari 2014)
Svenskt herrmodes 100 största makthavare 2014 - KING
100 mäktigaste inom musikbranschen - Nöjesguiden
DN:s Stockholmshjältar 2009

I det Berlin-baserade webbmagasinet Freunde von Freundens porträtt på Joel Borg kan man se att han fått en Guldskiva för Thåström ”Beväpna dig med vingar” som hänger i hönshuset.

Referenser 

Svenska PR-konsulter
Personer från Nässjö
Svenska musikpersonligheter
Födda 1983
Män
Levande personer
Harry Reid International Airport

Harry Reid International Airport, tidigare McCarran International Airport, är den internationella flygplatsen i Paradise, Nevada i USA, cirka åtta kilometer från centrala Las Vegas.

Beskrivning
Flygplatsen täcker ett område på ca 1 100 hektar med sina fyra landningsbanor och två terminaler. Flygplatsen är uppkallad efter den framlidne amerikanske senatorn Harry Reid sedan den 14 december 2021. Den hette McCarran mellan 1941 och 2021 som en hyllning till en annan senator i Pat McCarran. Flygplatsen var 2013 rankad som den 24:e mest trafikerade flygplatsen i världen.

Se även
 Janet (flygbolag)

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Paradise, Nevada
Flygplatser i Nevada
Bartninkai

Bartninkai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 390 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Barzdai

Barzdai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 385 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Daukšiai

Daukšiai kan syfta på:

 Daukšiai (Kaunas län), en by i Kėdainiai landskommun Kaunas län, Litauen
 Daukšiai (Marijampolė län), en stad i Marijampolė län, Litauen
Daukšiai (Marijampolė län)

Daukšiai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 275 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Griškabūdis

Griškabūdis är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 857 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Igliauka

Igliauka är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 873 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Igliškėliai

Igliškėliai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 231 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Berättelsen om Askungen

Berättelsen om Askungen är en amerikansk film från 2015 som bygger på sagan om Askungen i Bröderna Grimms och Charles Perraults versioner.

På Oscarsgalan 2016 nominerades Berättelsen om Askungen för bästa kostym, men den förlorade mot Mad Max: Fury Road.

Om filmen 
Lily James spelar Askungen. Andra skådespelerskor som var tilltänkta för denna roll var Gabriella Wilde, Saoirse Ronan, Alicia Vikander, Bella Heathcote och Margot Robbie.

Filmarbetet inleddes i september 2013 och avslutades i december samma år, då efterarbetet tog vid. Detta höll på till augusti 2014.

Rollista 
 Cate Blanchett – Lady Tremaine (styvmodern)
 Lily James – Ella/Askungen
 Richard Madden – Prins Kit
 Stellan Skarsgård – Storhertigen
 Holliday Grainger – Petronella
 Sophie McShera – Gabriella
 Derek Jacobi – Kungen
 Helena Bonham Carter – Den goda fen
 Nonso Anozie – Kapten
 Ben Chaplin – Ellas far
 Hayley Atwell – Ellas mor
 Richard McCabe – Baron
 Eloise Webb – unga Ella
 Alex Macqueen – Utropare

Svenska röster
 Marie Richardson – Lady Tremaine (styvmodern)
 Jasmine Heikura – Ella/Askungen
 Christopher Wollter – Prins Kit
 Bengt Järnblad – Storhertigen
 Amanda Jennefors – Petronella
 Amanda Krüger – Gabriella
 Mikael Alsberg – Kungen
 Sharon Dyall – Den goda fen
 Adam Fietz – Kapten
 Jamil Drissi – Ellas far
 Sofia Ledarp – Ellas mor
 Malva Goldmann – unga Ella
 Joakim Jennefors – Utropare

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Amerikanska filmer 2015
Amerikanska romantiska dramafilmer
Amerikanska romantiska fantasyfilmer
Brittiska fantasyfilmer
Brittiska romantiska dramafilmer
IMAX-filmer
Bröderna Grimm-filmatiseringar
Charles Perrault-filmatiseringar
Filmer om bröllop
Kungligheter på film
Älvor och feer på film
Filmer om uppfyllda önskningar
Nyinspelningar av filmer
Filmer från Walt Disney Pictures
Keturvalakiai

Keturvalakiai () är en mindre stad i Marijampolė län i sydvästra Litauen. Den ligger cirka 60 kilometer sydväst om Kaunas. Staden hade 341 invånare vid folkräkningen år 2021.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Marijampolė län
Lekėčiai

Lekėčiai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 848 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Liudvinavas

Liudvinavas är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 966 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Lukšiai

Lukšiai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 1 485 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Pilviškiai

Pilviškiai () är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 2 305 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Sasnava

Sasnava är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 546 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Sintautai

Sintautai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 520 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Šunskai

Šunskai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 468 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Žemoji Panemunė

Žemoji Panemunė är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 64 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Žvirgždaičiai

Žvirgždaičiai är en ort i Marijampolė län i södra Litauen. Enligt folkräkningen från 2011 har staden ett invånarantal på 242 personer.

Referenser

Orter i Marijampolė län
Santa Maria in Via

Santa Maria in Via är en kyrkobyggnad i Rom, helgad åt Jungfru Maria. Den är belägen vid Via di Santa Maria in Via i Rione Trevi. I kyrkan vördas den undergörande ikonen "Madonna del Pozzo". Enligt traditionen svämmade en närbelägen brunn (italienska pozzo) över den 26 september 1256. En bild föreställande Jungfru Maria flöt på vattnet, vilket genast försvann då bilden togs om hand. Påven Alexander IV förklarade händelsen som ett mirakel och lät placera bilden på kyrkans altare.

Kyrkan omnämns år 955 i en bulla promulgerad av påven Agapetus II. Kyrkan byggdes om från grunden och stod klar 1513, då påven Leo X förlänade den åt servitorden, som fortfarande innehar den. I slutet av 1500-talet beslutade orden att bygga om kyrkan och Giacomo della Porta och Francesco da Volterra anlitades som arkitekter. Kyrkbygget fullbordades av Carlo Francesco Lambardi. Fasaden, som uppfördes efter ritningar av Carlo Rainaldi, slutfördes inte förrän 1681.

Kardinal Roberto Bellarmino innehade kyrkan som titulus.

Konstverk
 Giovanni Domenico Piastrini: Den helige Filippo Benizis första mässa (1724)
 Vincenzo Pacetti: Pietro Antonio Serassis gravmonument (1700-tal)
 Michelangelo Bedini: Jungfru Marias kröning (1946)
 Antonio Circignani: Den helige Filippo Benizi i bön 
 Antonio Giusani: Den helige Filippo Benizi ger sin klädnad till en fattig
 Tommaso Luini: Den helige Filippo Benizis gravläggning
 Cavalier d'Arpino: Jesu födelse (1590-tal)
 Cavalier d'Arpino: Konungarnas tillbedjan (1590-tal)
 Cavalier d'Arpino: Bebådelsen (1590-tal)
 Jacopo Zucchi: Gud den evige Fadern
 Jacopo Zucchi: Noli me tangere (1590-tal)
 Jacopo Zucchi: Kristi förklaring (1590-tal)
 Jacopo Zucchi: Pingstundret (1590-tal)
 Jacopo Zucchi: Jungfru Marie himmelsfärd (1590-tal)
 Cristoforo Casolani: Den heliga Treenigheten med de heliga Johannes Döparen, Franciskus, Johannes evangelisten och Maria Magdalena
 Francesco Lambardi: De tre änglarna uppenbarar sig för Abraham
 Cherubino Alberti: Den heliga Arken och änglar
 Giuseppe Montesanti: De heliga Pellegrino Laziosi, Giuliana Falconieri och andra av servitordens helgon (1700-tal)
 Giuseppe Franco: Den botgörande Hieronymus
 Giovanni Bigatti: De heliga sju grundarna av servitorden
 Giuseppe Franco: Den helige Andreas

Källor
Angela Negro, "Santa Maria in Via", Roma Sacra, 4° itinerario, novembre 1995
Churches of Rome Wiki: Santa Maria in Via

Externa länkar

Romersk-katolska kyrkobyggnader i Rom (rione Trevi)
Mariakyrkor i Rom
Rione Trevi
Titelkyrkor i Rom
Saheluv

Saheluv (Bubo cinerascens) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utseende och läte 
Saheluven är en rätt stor grå uv med små örontofsar. Ögonen är mörkbruna. Den är mycket lik fläckuven, men överlappar knappt i utbredningsområde och skiljs lätt åt på ögonfärgen. Lätet är ett kort "hoooo".

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns från Senegal och Gambia till Etiopien, Somalia, norra Uganda och norra Kenya. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Saheluven har tidigare betraktats som en underart till fläckuv och vissa gör det fortfarande.

Levnadssätt 
Arten hittas i olika typer av skogs- och savannmiljöer, ofta i närheten av klippbranter och andra steniga områden. Den påträffas ofta i par.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Ugglor
Fåglar i etiopiska regionen
Dagmar Rom

Dagmar Rom, född 16 juni 1928 i Innsbruck, död 13 oktober 2022 i Innsbruck, var en österrikisk alpin skidåkare. 

Rom blev olympisk silvermedaljör i storslalom vid vinterspelen 1952 i Oslo.

Källor 

Österrikiska alpina skidåkare
Österrikiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1952
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1952
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1952 från Österrike
Världsmästare i alpin skidsport
Födda 1928
Kvinnor
Avlidna 2022
Österrikiska idrottare under 1900-talet
Personer från Innsbruck
Svartvit uggla

Svartvit uggla (Strix nigrolineata) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar. Den förekommer från södra Mexiko till Peru. Arten minskar i antal, men beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende och läte 
Svartvit uggla är en stor och vacker uggla, med mörkt ansikte, fjäderdräkten tydligt tvärbandad i svart och vitt samt lysande gul näbb och gula fötter. De varierade hoande lätena avslutas ofta med emfas.

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns i låglänta delar från södra Mexiko till västra Ecuador och längst i nordväst i Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades arten ofta tillsammans med brunstrimmig uggla, svartbandad uggla och brunbandad uggla i det egna släktet Ciccaba. Genetiska studier visar dock att virgata är en del av Strix.

Levnadssätt 
Svartvit uggla är fåtalig i tropiska låglänta skogar och skogsbryn. Den ses i skogsområden, plantage, trädgårdar och till och med i städer. Liksom de flesta andra ugglor är den nattaktiv. Den födosöker då högt uppe i trädkronorna men kan också ses jaga fladdermöss i gatulampornas sken. Dagtid vilar den högt uppe i träden, ibland dock i mera öppna miljöer.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Ugglor
Fåglar i neotropiska regionen
Svartbandad uggla

Svartbandad uggla (Strix huhula) är en fågel i familjen ugglor inom ordningen ugglefåglar.

Utseende och läte 
Svartbandad uggla är distinkt tvärbandad i svartvitt. Vidare har den svarta ögon, gul näbb och gula ben. Lätet består av låga och djupa serier med "uou".

Utbredning och systematik 
Svartbandad uggla förekommer norra och östra Sydamerika. Den delas upp i två underarter med följande utbredning:
 Strix huhula huhula – östra Colombia till Guyana, nordöstra Brasilien, östra Peru och nordvästra Argentina
 Strix huhula albomarginata – östra Paraguay till sydöstra Brasilien och nordöstra Argentina (Misiones)

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades arten ofta tillsammans med brunstrimmig uggla, svartvit uggla och brunbandad uggla i det egna släktet Ciccaba. Genetiska studier visar dock att virgata är en del av Strix.

Levnadssätt 
Svartbandad uggla hittas i fuktiga skogar, bland annat med inslag av Araucaria. Tillfälligtvis kan den även ses i plantage och inne i stadsparker.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Ugglor
Fåglar i neotropiska regionen
Denimzine

Denimzine var en svensk musiktidning som gavs ut mellan åren 1998 och 2009.

Joel Borg & Kristian Gustafsson startade Denimzine som fanzine som 14-åringar. Fanzinet utvecklades sedan till att bli en av Skandinaviens största musiktidningar. Hyllat för att lyfta ej kommersiell musik och nischat mot alternativ musik. Tidigt och oftast gjorde de första svenska intervjuerna med artister. 
Borg och Gustafsson la ner DZ / Denimzine 2009 då de tyckte att tidningen hade blivit för stor och var på väg att bli för kommersiellt.  

Under åren hann de träffa och göra stora intervjuer med Roky Erickson, Spoon, The Donnas, The Sonics, The Kills, Eagles Of Death Metal, Yeah Yeah Yeahs, The Hives, The Hellacopters, Black Lips, Jay Reatard, Test Icicles, The Jon Spencer Blues Explosion, Misfits, Jayne County, Reigning Sound, King Khan, Wolfmother, Baby Shakes, Nouvelle Vague, Brian Jonestown Massacre, Dead Boys, Buzzcocks, Stiff Little Fingers, Deerhunter, Vampire Weekend, Witchcraft, Queens Of The Stone Age, The Raconteurs, MGMT, Henry Rollins, Be Your Own Pet, Fucked Up, The Bronx, Lightning Bolt, Turbonegro, Sic Alps, Japanese Motors, The Soundtrack Of Our Lives, Cold War Kids, Detroit Cobras, Masshysteri och många många fler. 

Distributionen skedde med fokus på Sverige genom bl.a. Interpress, men också till resten av Skandinavien, genom skivaffärer och butiker i Danmark, Norge och Finland. Denimzine hade skribenter i Göteborg, Stockholm, New York, London, Los Angeles, Berlin och Sydney. Kontoret och högkvarteret var senare åren placerat i Stockholm. Skribenter från tidningen var bl.a. Joacim Persson (numer Aftonbladet), Odd Ahlgren, Manuela Iwanson (spelar nu med Hurula), Niklas Westergren (även tidningens redaktör 2007-2009), Björn Westerlund, Annika Berglund, Jakob Knutsson m.fl.

Pressmeddelande om att Denimzine lägger ner 2009: 

"Det är dags att avliva tidningen medan vi fortfarande tycker om den. Vi startade i en källare i Nässjö där vi varvade tidningsarbete med att spela tv-spel, käka glass och dricka folköl och när vi nu spikar igen kistan sitter vi på DZ redaktionens egna lokal på Götgatsbacken i Stockholm där glassen är utbytt mot sushi, folkölen med fernet och tv-spelstiden ägnas nu istället åt vår klubb What We Do Is Secret. Då kopierade vi och häftade ett par hundra ex själva, nu trycks varje nummer på fint papper, limbinds, lackas och skickas över hela världen i tusentals ex. Inte illa pinkat."

Referenser 

Nedlagda svenska musiktidningar