kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hammarö landsfiskalsdistrikt

Hammarö landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Värmlands län, bildat som Karlstads landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets namn till Hammarö landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Värmlands län, och landsfiskalen var baserad i Karlstad.

Ingående områden
Den 1 januari 1934 (enligt beslut den 24 mars 1933) inkorporerades Karlstads landskommun i Karlstads stad och dess område överfördes då från landsfiskalsdistriktet till staden. Den 1 januari 1944 utbröts Forshaga köping ut ur Grava landskommun. 1 januari 1950 ombildades Hammarö landskommun till Hammarö köping. Den 1 januari 1952 ändrades distriktets omfattning då Nyeds landskommun tillkom medan Forshaga köping och Grava landskommun överfördes till Kils landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Karlstads härad:
Grava landskommun
Hammarö landskommun
Karlstads landskommun

Från 1934
Karlstads härad:
Grava landskommun
Hammarö landskommun

Från 1944
Karlstads härad:
Forshaga köping
Grava landskommun
Hammarö landskommun

Från 1950
Karlstads härad:
Forshaga köping
Grava landskommun
Hammarö köping

Från 1 januari 1952
Hammarö köping
Nyeds landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Värmlands län
Väse landsfiskalsdistrikt

Väse landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Värmlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Värmlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning genom inkorporeringen av Visnums landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Väse härad:
Alsters landskommun
Väse landskommun
Östra Fågelviks landskommun
Ölme härad:
Ölme landskommun

Från 1 januari 1952
Visnums landskommun
Väse landskommun
Östra Fågelviks landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Värmlands län
Visnums landsfiskalsdistrikt

Visnums landsfiskalsdistrikt var 1918-1951 ett landsfiskalsdistrikt i Värmlands län, bildat som Kristinehamns landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Visnum. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) upphörde distriktet och dess ingående kommuner överfördes till Väse landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Värmlands län.

Ingående områden
1 januari 1923 (enligt beslut den 25 augusti 1922) upphörde delningen av Nysunds landskommun på två län och hela kommunen förlades till Örebro län och Svartå landsfiskalsdistrikt. 1 januari 1951 inkorporerades Varnums landskommun i Kristinehamns stad, och dess område upphörde att tillhöra landsfiskalsdistriktet.

Från 1918
Visnums härad:
Del av Nysunds landskommun: Den del av landskommunen som tillhörde Värmlands län.
Rudskoga landskommun
Södra Råda landskommun
Visnums landskommun
Visnums-Kils landskommun
Ölme härad:
Varnums landskommun

Från 1923
Visnums härad:
Rudskoga landskommun
Södra Råda landskommun
Visnums landskommun
Visnums-Kils landskommun
Ölme härad:
Varnums landskommun

Från 1951
Visnums härad:
Rudskoga landskommun
Södra Råda landskommun
Visnums landskommun
Visnums-Kils landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Värmlands län
Färnebo landsfiskalsdistrikt

Färnebo landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Värmlands län, bildat som ''' när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Färnebo landsfiskalsdistrikt''. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Värmlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Färnebo härad:
Färnebo landskommun
Gåsborns landskommun
Nordmarks landskommun
Rämmens landskommun

Från 1 januari 1952
Värmlandsbergs landskommun
Rämmens landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Värmlands län
Ortodoxa metropolitdömet Sverige och Skandinavien

Ej att förväxla med Stockholms ortodoxa stift, kopplade till Den sanna grekisk-ortodoxa kyrkan.

Ortodoxa metropolitdömet Sverige och Skandinavien är Konstantinopels ekumeniska patriarkats metropolitdöme för Norden. Metropolitdömet har sitt säte vid Sankt Georgios kyrka i Stockholm och leds sedan den 14 juni 2014 av Cleopas Strongylis. 

Metrolpolitdömet grundades år 1969 som följd av att ett stort antal troende från framför allt Grekland emigrerat till Norden. Tidigare hade ansvaret för Norden delats av grekisk-ortodoxa ärkebiskopsdömet i Storbritannien och Grekisk-ortodoxa metropolitdömet Tyskland. Till dess första metropolit valdes Polyevktos Fifinis, en post som 1974 övertogs av Pavlos Menevisoglou och 2014 av Cleopas Strongylis. Gudstjänst utfördes ursprungligen i ett gravkapell vid Maria Magdalena kyrka i Stockholm men under 1970-talet förvärvade metropolitdömet Aposteln Paulus Grekisk-Orthodoxa kyrka i Uppsala år 1974, Sankt Georgios kyrka i Stockholm år 1976, Marie bebådelse kyrka i Oslo år 1981 och Treenighetskyrkan i Göteborg år 1998. Metropolitdömet har besökts av Patriarken av Konstantinopel vid fyra tillfällen.

Finska ortodoxa församlingen i Sverige innefattas i metropolitdömet men är registrerad som en enskild församling.

Referenser 

Ortodox kristendom i Sverige
Religiösa organisationer bildade 1969
Grekisk-ortodoxa kyrkan
Kristna samfund i Sverige
James Clarke Hook

James Clarke Hook, född den 21 november 1819 i London, död den 14 april 1907, var en engelsk målare.
 
Hook, som var medlem av konstakademien i sin hemstad, målade först historiebilder, som framställningar ur Venedigs historia (1849–54), men utförde senare med stor teknisk färdighet och med djupt allvar i tolkningen landskap och sjöstycken.

Källor 

 
 

Engelska målare
Brittiska marinmålare
Brittiska landskapsmålare
Brittiska historiemålare
Ledamöter av Royal Academy
Brittiska målare under 1800-talet
Konstnärer från London
Födda 1819
Avlidna 1907
Män
Ugglan
James Hook

James Hook kan syfta på bland andra:

* James Hook (1746–1827), engelsk organist och komponist
 James Hook (född 1985), walesisk rugbyspelare
 James Clarke Hook (1819–1907), engelsk konstnär
Burgstädt

Burgstädt är en tysk småstad i distriktet (Landkreis) Mittelsachsen i förbundslandet Sachsen. Orten ligger cirka 15 km nordväst om Chemnitz vid järnvägslinjen Chemnitz - Leipzig. Staden ingår i förvaltningsområdet Burgstädt tillsammans med kommunerna Mühlau och Taura.

Stadens centrala torg var under 1200-talet en handelsplats för flera omkringliggande byar. Mellan 1270 och 1301 byggde flera säljare och hantverkare sina hus vid torget. Markanta byggnader i staden är stadskyrkan, rådhuset som uppfördes under senbarocken, en stadsport (Seigerturm) och vattentornet med utsiktsplats. Kyrkan fick sitt torn så sent som 1882 och innan var stadens enda offentliga ur den som finns på Seigerturm.

Under 1700- och 1800-talet var Burgstädt ett centrum för regionens textilindustri. Tyg från staden såldes sedan 1742 på Leipzigs mässa och senare utfördes framgångsrikt färgtryck på siden.

Ett omtyckt utflyktsmål är slottet Rochsburg som ligger några kilometer norr om Burgstädt vid floden Zwickauer Mulde.

Vänorter
Burgstädt har följande vänorter:
 Ahnatal, Tyskland, sedan 3 oktober 1990
 Pári, Ungern, sedan 5 oktober 2008

Referenser

Externa länkar 

Orter i Sachsen
Kommuner och städer i Landkreis Mittelsachsen
Sportvagns-VM 2016

Sportvagns-VM 2016 (en. 2016 FIA World Endurance Championship) var den femte säsongen av internationella bilsportförbundet FIA:s världsmästerskap i sportvagnsracing. Mästerskapet omfattar 9 deltävlingar.

Tävlingskalender

Slutställning

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats 

2016
Motorsportevenemang 2016
Leif Rundqvist

Leif Gösta Darling Rundqvist, signaturen Leffe, född 22 april 1943 i Sundsvall, är en svensk serietecknare och illustratör som bland annat skapade serien om James Fjong. Han växte upp i Söderhamn.

Referenser 

Män
Födda 1943
Levande personer
Svenska serieskapare
Arnold Hoogvliet

Arnold Hoogvliet, född den 3 juli 1687 i Vlaardingen, död där den 17 oktober 1763, var en holländsk författare.

Hoogvliet skrev det långa eposet Abraham de Aartsvader (1728, många upplagor) med bibliskt ämne och Mengeldichten (1738).

Källor

Noter 

Epiker
Nederländska poeter
Nederländskspråkiga poeter
Poeter under 1700-talet
Nederländska författare under 1700-talet
Personer från Vlaardingen
Födda 1687
Avlidna 1763
Män
Ugglan
Hoogvliet (olika betydelser)

Hoogvliet är ett nederländskt efternamn, som burits av bland andra:

 Arnold Hoogvliet
 Jan Marius Hoogvliet

Hoogvliet kan även syfta på kommundelen Hoogvliet.

Nederländska efternamn
Pikaljovo

Pikaljovo (ryska: Пикалёво) är en stad Boksitogorskij rajon i Leningrad oblast i Ryssland. Den hade 20 732 invånare år 2015.

Referenser

Orter i Leningrad oblast
William Frederick Yeames

William Frederick Yeames, född den 18 december 1835 i Taganrog i södra Ryssland, död den 3 maj 1918 i Teignmouth, Devon, var en engelsk målare.

Yeames flyttade 1844, efter faderns död, till Dresden och kom sedan till London, där han fick undervisning i teckning och anatomi. År 1852 reste han till Italien, fortsatte sin utbildning i Florens och Rom samt återvände 1858 till London. Yeames arbeten bär i uppfattning och teknik helt och hållet den engelska skolans karaktär: ett visst patos utan egentligt djup. Här kan nämnas Den trogne vännen (1859), Församlingshuset (1860), Drottning Elisabet tar emot franska sändebud efter Bartolomeinatten (1866), Reformationens början, Lady Grey i Towern (1868), D:r Harvey och Karl I:s barn (1878). Sistnämnda år blev han medlem av konstkademien i London.

Källor 

  

Engelska målare
Brittiska historiemålare
Ledamöter av Royal Academy
Brittiska målare under 1800-talet
Personer från Taganrog
Födda 1835
Avlidna 1918
Män
Willem van Mieris

Willem van Mieris, född den 3 juni 1662 i Leiden, död där den 26 januari 1747, var en nederländsk konstnär. Han var son till Frans van Mieris den äldre, bror till Jan van Mieris och far till Frans van Mieris den yngre. 

van Mieris var elev till sin far och målade såväl mytologiska ämnen som genrebilder (interiörer med fisk- och grönsaksmånglare, med mera) och porträtt. Han var den främste av Frans van Mieris den äldres söner och kom i sina tidigare genrestycken, varma i tonen, fadern ganska nära. Hans senare arbeten blev emellertid allt torrare i uppfattningen, kyligare i färgen och glattare i behandlingen. van Mieris var även modellör i vax och lera och utförde som sådan vaser med mera, som skattades högt. En särskild talang hade han att utföra de små basreliefer, med vilka han brukade sira sina framställningar. Han målade vanligen ett rundbågefönster, inom vilket scenen är skildrad, och under vars nedre post reliefen är anbragt. Så i En villebrådshandlare i Amsterdams riksmuseum, så även i tre tavlor i Louvren: Såpbubblor, Villebrådshandlare och En köksa. Bäst är van Mieris som målare företrädd i Dresdens museum, men han är rikligt representerad även i de flesta andra större samlingar. I Sverige är hans verk rätt sällsynta. I Nationalmuseum tillskrivs honom dock Gubbe vid ölkruset; i den forna Schagerströmska samlingen i Stockholm sågs ett litet 1697 daterat mansporträtt; från samma år förskrifer sig Diana i ett landskap i Stuartska samlingen, likaledes i Stockholm, och i greve von Hallwyls samling där ses av van Mieris hand ett Porträtt av en köpman.

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 

Representerade vid Nationalmuseum
Nederländska målare under 1600-talet
Nederländska målare under 1700-talet
Födda 1662
Avlidna 1747
Män
Ugglan
Skogsbrukets grader i Nazityskland

Skogsbrukets grader i Nazityskland visar den hierarkiska ordningen i det Tyska rikets skogsbruk.

1929-1934

Källa:

1934-1938

Källa:

1938-1942
På uniformen bars facktecken i form av färgade kragspeglar; grönt för det statliga skogsbruket, grått för det kommunala skogsbruket, brunt för privatskogsbruket och svart för Wehrmachts skogsbruk.

Källa:

1942-1945

Källa:

Referenser

Se även
 Forstschutzkommando
 Grader och löner för Luftwaffes skogstjänstemän
Bergsbrukets grader i Preussen 1934-1945
Skogsbrukets grader i Förbundsrepubliken
 Skogsbrukets grader i DDR

Nazityskland
Tysklands samhälle
Skogsbruk i Tyskland
Jan van Mieris

Jan van Mieris, född den 17 juni 1660 i Leiden, död den 17 mars 1690 i Rom, var en holländsk genremålare.

van Mieris, som var elev till fadern och till Gerard de Lairesse, målade kompositioner med figurer i naturlig storlek, men dessa tros alla ha gått förlorade. Sjuklig som han var och död i unga år, torde han för övrigt aldrig ha utfört många arbeten.

Källor

Externa länkar 
 
 

Nederländska genremålare
Nederländska målare under 1600-talet
Födda 1660
Avlidna 1690
Män
Ugglan
Personer från Leiden
Sven Rinman (bibliotekarie)

Sven Rinman, född 1 april 1905 i Stockholm, död februari 1997 i Stockholm, var en svensk biblioteksman och författare.

Biografi
Rinman var son till den liberale politikern och chefredaktören för Stockholms-Tidningen Erik B. Rinman och Elisabeth von Essen. Han blev filosofie magister i Uppsala 1927, filosofie licentiat i Stockholm 1932 och filosofie doktor där 1951.

Rinman började 1933 sin karriär som amanuens vid Kungliga Biblioteket i Stockholm där han blev 1:e bibliotekarie 1953. År 1960 blev han chef för biblioteket vid Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museum, ett arbete som han innehade fram till sin pensionering 1970.

Rinman hade vid sidan av sin yrkeskarriär uppdrag som presskommissionär vid Dramatiska teatern 1935-36, sekreterare i Svenska humanistiska förbundet 1940-45, medlem i redaktionskommitéen för tidskriften Nordens frihet 1940-45 och nämndeman i Stockholm 1948-53.

Bibliografi
Vid Rinmans pensionering gav Kungliga biblioteket och Riksantikvarieämbetet i samverkan ut en bibliografi över hans skrifter där närmare tusen titlar är förtecknade. Ur hans produktion av facklitteratur kan nämnas:

 Källan till ett skoltal av Runeberg, 1933,
 Förteckning över Sven Hedins tryckta skrifter, 1935,
 Jarl Hemmer, 1935,
 Heidenstam och Norge, 1940,
 Bibliographisches Verzeichnis von deutschen Büchern über Schweden und von schwedischer Dichtung in deutscher Übersetzung, 1941,
 Kring en brevsamling och en årgång, 1942,
 För hundra år sen: anteckningar om svensk bokhandel, 1945,
 Sejlads: Lille handbog for Junior-Seglere i Sejladsens Begyndelsgrunde, 1946,
 American books translated into Swedish 1845-47, 1948,
 Förvärv av utomlands publicerad litteratur rörande det egna landet, 1950,
 Nyhumanisman vid Åbo akademi, 1950,
 Studier i svenska bokhandel:Svenska bokförläggarföreningen 1843-1887, 1951,
 Svenska bokförläggarföreningen 1843-1887: en historisk översikt utarbetad med anledning av föreningens 100-årsjubileum, 1951,
 Kring huset med de gamla fröknarna, 1952,
 Huset Lindh i Örebro: ett 200-årsminne, 1952.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1979.
http://runeberg.org/vemarvem/sthlm62/1116.html
 http://libris.kb.se/hitlist?d=libris&q=Sven+Rinman&f=simp&spell=true&hist=true&p=1

Noter

Externa länkar 
 

Födda 1905
Avlidna 1997
Män
Svenska bibliotekarier
Författare från Stockholm
Länsstyrelsen i Skaraborgs län

Länsstyrelsen i Skaraborgs län var en statlig myndighet med säte i Mariestad. Länsstyrelsen ansvarade för den statliga förvaltningen i länet, och jobbade med regional utveckling.

Chef för Länsstyrelsen var landshövdingen, som utsågs av Sveriges regering (innan 1975 Kungl. Maj:t).

Länsstyrelsen i Skaraborgs län avskaffades den 31 december 1997 och dess verksamhet överfördes den 1 januari 1998 till Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Källor

Skaraborgs län
Skaraborg
Svenska statliga myndigheter bildade 1634
Svenska statliga myndigheter upplösta 1997
Länsstyrelsen i Älvsborgs län

Länsstyrelsen i Älvsborgs län var en statlig myndighet med kansli i Vänersborg. Länsstyrelsen ansvarade för den statliga förvaltningen i länet, och jobbade med regional utveckling. Länsstyrelsen i Älvsborgs län avskaffades den 31 december 1997 och dess verksamhet överfördes den 1 januari 1998 till Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Länsstyrelsens chef var landshövdingen, som utsågs av Sveriges regering.

Källor

Älvsborgs län
Älvsborg
Svenska statliga myndigheter bildade 1634
Svenska statliga myndigheter upplösta 1997
Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län var en statlig myndighet med kansli i Göteborg. Länsstyrelsen ansvarade för den statliga förvaltningen i länet, och jobbade med regional utveckling. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län avskaffades 31 december 1997 och dess verksamhet överfördes den 1 januari 1998 till Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Länsstyrelsens chef var landshövdingen, som utsågs av Sveriges regering.

Källor

Göteborgs och Bohus län
Göteborgs och Bohus
Svenska statliga myndigheter bildade 1680
Svenska statliga myndigheter upplösta 1997
Länsstyrelsen i Kristianstads län

Länsstyrelsen i Kristianstads län var en statlig myndighet med kansli i Kristianstad. Länsstyrelsen ansvarade för den statliga förvaltningen i länet, och jobbade med regional utveckling. Länsstyrelsen i Kristianstads län avskaffades den 31 december 1996 och dess verksamhet överfördes den 1 januari 1997 till Länsstyrelsen i Skåne län.

Länsstyrelsens chef var landshövdingen, som utsågs av Sveriges regering.

Källor

Kristianstads län
Kristianstad
Svenska statliga myndigheter bildade 1658
Svenska statliga myndigheter upplösta 1996
Länsstyrelsen i Malmöhus län

Länsstyrelsen i Malmöhus län var en statlig myndighet med kansli i Malmö. Länsstyrelsen ansvarade för den statliga förvaltningen i länet, och jobbade med regional utveckling. Länsstyrelsen i Malmöhus län avskaffades den 31 december 1996 och dess verksamhet överfördes den 1 januari 1997 till Länsstyrelsen i Skåne län.

Länsstyrelsens chef var landshövdingen, som utsågs av Sveriges regering.

Källor

Malmöhus län
Malmöhus
Svenska statliga myndigheter bildade 1669
Svenska statliga myndigheter upplösta 1996
Hova landsfiskalsdistrikt

Hova landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Skaraborgs län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Skaraborgs län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets indelning genom kommunreformen 1952 samt genom tillförsel av Tiveds landskommun från Karlsborgs landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Vadsbo härad:
Amnehärads landskommun
Finnerödja landskommun
Hova landskommun
Lyrestads landskommun
Älgarås landskommun

Från 1 januari 1952
Amnehärads landskommun
Hova landskommun
Lyrestads landskommun
Tivedens landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Skaraborgs län