kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Revolution (tidning)

Revolution är en trotskistisk/marxistisk tidskrift som ges ut av organisationen Revolution, den svenska sektionen av Internationella marxistiska tendensen.

Tidningen kommer ut 11 gånger per år och består av 20–24 sidor som "analyserar de ekonomiska förutsättningarna för klasskampen, situationen i arbetarrörelsen – och avsätter alltid ett antal sidor till klasskampens framsteg internationellt, liksom fördjupningar i marxistisk teori och arbetarhistoria".

I korthet rapporterar tidningen om politisk kamp, arbetarklassens liv, internationella analyser, historia, intervjuar fackliga aktivister samt skriver om marxistisk teori och mycket annat.

Tidningen brukar saluföras på gator, torg och vid demonstrationer primärt i Stockholm, Lund, Malmö, Umeå och Göteborg. Tidningen levereras även via post direkt hem till dem som valt att prenumerera, men saluförs även på Revolutions bokförlag Stormklockans hemsida.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Revolutions webbplats
 Revolutions prenumerationssida

Trotskistiska tidskrifter
Trotskism
Svenska socialistiska tidskrifter
Marxism
Marxism i Sverige
Oahu-akepa

Oahu-akepa (Loxops wolstenholmei) är en utdöd fågel i familjen finkar inom ordningen tättingar.

Utseende 
Oahu-akepan var en liten (10 cm) fågel med skilda dräkter mellan könen. Liksom hos andra Loxops-finkar korsade näbbspetsarna varandra något, men asymmetriskt åt höger eller åt vänster, varierande individer emellan. Den adulta hanen var rostorange ovan med en brunaktig anstrykning, på vingarna svartbrun med grönorange på de yttre fanen. Undersidan var rödorange, på buk och undergump ljusare. Honan och ungfågeln var gröngrå.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekom tidigare i bergstrakter på ön Oahu i Hawaiiöarna. Oahu-akepa betraktades länge som en underart till L. coccineus, men erkänns numera som egen art.

Familjetillhörighet 
Arten tillhör en grupp med fåglar som kallas hawaiifinkar. Länge behandlades de som en egen familj. Genetiska studier visar dock att de trots ibland mycket avvikande utseende är en del av familjen finkar, närmast släkt med rosenfinkarna. Arternas ibland avvikande morfologi är en anpassning till olika ekologiska nischer i Hawaiiöarna, där andra småfåglar i stort sett saknas helt.

Levnadssätt 
Oahu-akepan verkar ha varit vanlig men begränsad till täta bergsskogar, framför allt med "koa" Acacia koa och "ohia" Metrosideros polymorpha. Den var en aktiv fågel som plockade fjärilslarver och spindlar från blad och ibland bark. Den kunde också ta nektar.

Status 
IUCN kategoriserar den som utdöd sedan cirka 1900. Liksom många andra hawaiifinkar tros den ha drabbats av en kombination av habitatförstörelse, predation från invasiva arter och fågelmalaria.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Edward B. Wolstenholme, nyzeeländsk samlare av specimen i Hawaiiöarna.

Referenser

Tryckta källor

Noter

Externa länkar

Finkar
Utdöda fågelarter
Fåglar i oceaniska regionen
Maui-akepa

Maui-akepa (Loxops ochraceus) är en akut utrotningshotad eller möjligen utdöd fågel i familjen finkar med utbredning på den hawaiianska ön Maui.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer (eller förekom) i bergsbelägna ohia- och koaskogar på Maui. Maui-akepa betraktades länge som en underart till L. coccineus men urskiljs numera allmänt som egen art.

Familjetillhörighet 
Arten tillhör en grupp med fåglar som kallas hawaiifinkar. Länge behandlades de som en egen familj. Genetiska studier visar dock att de trots ibland mycket avvikande utseende är en del av familjen finkar, närmast släkt med rosenfinkarna. Arternas ibland avvikande morfologi är en anpassning till olika ekologiska nischer i Hawaiiöarna, där andra småfåglar i stort sett saknas helt.

Status 
IUCN kategoriserar den som akut hotad men möjligen utdöd.

Referenser

Externa länkar

Finkar
Fåglar i oceaniska regionen
Kauai-akialoa

Kauai-akialoa (Akialoa stejnegeri) är en utdöd fågel i familjen finkar inom ordningen tättingar. Fågeln förekom tidigare på Kauai i Hawaiiöarna. Kauai-akialoa betraktades länge som en underart till A. ellisiana. IUCN kategoriserar den som utdöd.

Familjetillhörighet 
Arten tillhör en grupp med fåglar som kallas hawaiifinkar. Länge behandlades de som en egen familj. Genetiska studier visar dock att de trots ibland mycket avvikande utseende är en del av familjen finkar, närmast släkt med rosenfinkarna. Arternas ibland avvikande morfologi är en anpassning till olika ekologiska nischer i Hawaiiöarna, där andra småfåglar i stort sett saknas helt.

Referenser

Externa länkar

Finkar
Fåglar i oceaniska regionen
290 Bruna

290 Bruna är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes den 20 mars 1890 av den österrikiske astronomen Johann Palisa. Den namngavs senare efter upptäckarens födelsestad Brno i sydöstra Tjeckien, som på tyska heter Brünn.

Den tillhör asteroidgruppen Phocaea.

Bruna senaste periheliepassage skedde den 10 januari 2022. Dess rotationstid har beräknats till 13,81 timmar.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Phocaea-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av J Palisa
Astronomiska upptäckter 1890
Brno
Adolf Koxeder

Adolf Koxeder, född 9 oktober 1934 i Innsbruck, är en österrikisk före detta bobåkare.
Koxeder blev olympisk silvermedaljör i fyrmansbob vid vinterspelen 1964 i Innsbruck.

Källor 

Österrikiska bobåkare
Österrikiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Österrike
Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 1964
Olympiska silvermedaljörer 1964
Födda 1934
Levande personer
Män
Costaricaskogssångare

Costaricaskogssångare (Basileuterus melanotis) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Costaricaskogssångaren är en liten beigebrun skogssångare. På huvudet har den tydliga svarta längsgående hjässband och en mörk kindfläck (därav det engelska namnet Black-eared Warbler). Könen är lika. Den påminner om beigebrynad skogssångare, men är knubbigare med längre stjärt och avvikande ansiktsteckning. Sången är energisk och kvittrande.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Costa Rica och västra Panama. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Fågeln betraktades tidigare som en underart till trestrimmig skogssångare (B. tristriatus) men urskiljs numera vanligen som egen art.

Levnadssätt 
Costaricaskogssångaren hittas i skogars undervegetation. Där ses den i par eller smågrupper, ofta som en del av artblandade flockar.

Status 
IUCN erkänner den inte som art, varför den inte placeras i någon hotkategori.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Yungasskogssångare

Yungasskogssångare (Basileuterus punctipectus) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Yungasskogssångare delas upp i tre underarter med följande utbredning: 
 B. p. inconspicuus – sydöstra Peru och nordvästra Bolivia
 B. p. punctipectus – centrala Bolivia
 B. p. canens – sydcentrala Bolivia

Yungasskogssångaren behandlades tidigare ofta som en underart till trestrimmig skogssångare (B. tristriatus) och vissa gör det fortfarande, som IUCN. Den urskiljs dock allt oftare som egen art.

Status 
IUCN urskiljer den inte som egen art, varför dess hotstatus inte bedömts.

Namn 
Yungas är en övergångszon mellan höglandet och låglandsskogarna vid den östra foten av Anderna, huvudsakligen i Bolivia.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Vindelns distrikt

Vindelns distrikt är ett distrikt i Vindelns kommun och Västerbottens län. Distriktet ligger i och omkring Vindeln i västra Västerbotten.

Tätorter och småorter
I Vindelns distrikt finns tre tätorter och fyra småorter.

Tätorter
Hällnäs
Tvärålund
Vindeln

Småorter
Bastuselet
Granö
Skivsjö
Tegsnäset

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av socknen Degerfors i Vindelns kommun

Området motsvarar den omfattning Vindelns församling hade 1999/2000 och fick 1962 efter utbrytning av Åmsele församling.

Referenser

Noter

Indelningar i Vindelns kommun
distrikt i Västerbottens län
Åmsele distrikt

Åmsele distrikt är ett distrikt i Vindelns kommun och Västerbottens län. Distriktet ligger omkring Åmsele i västra Västerbotten.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av socknen Degerfors i Vindelns kommun

Området motsvarar den omfattning Åmsele församling hade 1999/2000 och fick 1962 efter utbrytning ur Vindelns församling.

Tätorter och småorter
I Åmsele distrikt finns två småorter men inga tätorter.

Småorter
Strycksele
Åmsele

Referenser

Noter

Indelningar i Vindelns kommun
distrikt i Västerbottens län
Vimmerby distrikt

Vimmerby distrikt är ett distrikt i Vimmerby kommun och Kalmar län. 

Distriktet ligger i och omkring Vimmerby.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av området som Vimmerby stad omfattade till 1971 samt Vimmerby socken.

Området motsvarar den omfattning Vimmerby församling hade 1999/2000 och fick 1965 efter sammanslagning av stads och landsförsamlingarna.

Referenser

Noter

Indelningar i Vimmerby kommun
distrikt i Kalmar län
Svarttyglad gulhake

Svarttyglad gulhake (Geothlypis auricularis) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Svarttyglad gulhake delas upp i två underarter med följande utbredning:
 G. a. auricularis – västra Ecuador och nordvästra Peru
 G. a. peruviana – norra Peru

Den kategoriserades tidigare ofta som en underart till svartmaskad gulhake (G. aequinoctialis) men urskiljs allt oftare som egen art.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses vara stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Mats Brommels

Mats Henrik Brommels, född 21 maj 1950 i Kuusankoski, är en finländsk läkare.

Brommels, som blev medicine och kirurgie doktor 1981, var administrativ överläkare vid Kuopio universitetssjukhus 1986–1892 och professor i hälso- och sjukvårdsadministration vid Nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg 1988–1992 samt blev professor i hälso- och sjukvårdsadministration vid Helsingfors universitet 1991. År 2001 kallades han till att inrätta Medical Management Centrum vid Karolinska institutet i Stockholm. För närvarande tjänstgör han till 80% vid Karolinska institutet och till 20% vid Helsingfors universitet. Han är ordförande i Samfundet Folkhälsan sedan 1998 och direktionsordförande i Institutet för arbetshygien sedan 2000.

Åren 1994-2002 var han inspektor för, och år 2016 blev han kallad till hedersledamot vid Östra Finlands nation vid Helsingfors universitet.

Källor

Mats Brommels

Finländska professorer i medicin
Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Födda 1950
Män
Levande personer
Cacicus leucoramphus

Cacicus leucoramphus är en fågel i familjen trupialer inom ordningen tättingar. Den kategoriseras oftast som del av bergkasiken (Cacicus chrysonotus).

Utbredning och systematik 
Fågeln delas in i två underarter med följande utbredning_. 
 C. l. leucoramphus – Colombia och västra Venezuela till sydöstra Ecuador
 C. l. peruvianus – norra och centrala Peru

Fågeln kategoriseras oftast som del av C. chrysonotus. Birdlife International och IUCN urskiljer den dock som egen art.

Status 
IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Trupialer
Fåglar i neotropiska regionen
Lena-Bergstena distrikt

Lena-Bergstena distrikt är ett distrikt i Vårgårda kommun och Västra Götalands län. 

Distriktet ligger väster om Vårgårda.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av socknarna Lena och Bergstena i Vårgårda kommun.

Området motsvarar den omfattning Lena-Bergstena församling hade 1999/2000 och fick 1992 när socknarnas församlingar slogs samman.

Referenser

Noter

Indelningar i Vårgårda kommun
distrikt i Västra Götalands län
Kullings-Skövde distrikt

Kullings-Skövde distrikt är ett distrikt i Vårgårda kommun och Västra Götalands län. 

Distriktet ligger i och omkring Vårgårda.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av socknarna Kullings-Skövde och Tumberg i Vårgårda kommun.

Området motsvarar den omfattning Kullings-Skövde församling hade 1999/2000 och fick 1989 när socknarnas församlingar slogs samman.

Referenser

Noter

Indelningar i Vårgårda kommun
distrikt i Västra Götalands län
Rajamäki

Rajamäki är en tätort () i Nurmijärvi kommun och Hyvinge stad (kommun) i landskapet Nyland i Finland. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Rajamäki 7 415 invånare och omfattade en landareal av 15,99 kvadratkilometer.

Referenser

Externa länkar 

Tätorter i Finland
Nurmijärvi
Hyvinge
Freie Secession

Freie Secession (svenska: Fria secessionen/utbrytningen) var en sammanslutning av modernistiska konstnärer i Berlin, som organiserade gemensamma utställningar 1914–1923.

Freie Secession bildades efter att 42 medlemmar år 1913 lämnat Berliner Secession, som därmed blev av med en majoritet av sina medlemmar och däribland de mest framstående. Max Liebermann, tidigare medgrundare och långvarig ordförande av Berliner Secession, valdes till hederspresident i Freie Secession.

Kända medlemmar (i urval) 
Ernst Barlach
Max Beckmann
Georg Kolbe
Käthe Kollwitz
Wilhelm Lehmbruck
Max Liebermann
Karl Schmidt-Rottluff
Max Slevogt
Henry van de Velde
Heinrich Zille

Se även 
 Neue Secession

Referenser 

Berlin
Konstnärsgrupper i Tyskland
Myllykoski, Kouvola

Myllykoski är en tätort () i Kouvola stad (kommun) i landskapet Kymmenedalen i Finland. Fram till 2008 låg Myllykoski i Anjalankoski stad. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Myllykoski 5 544 invånare och omfattade en landareal av 15,20 kvadratkilometer.

Referenser

Externa länkar 

Tätorter i Finland
Kouvola
Hasselö, Stockholms skärgård

Hasselö är en cirka 1,5 km stor ö ungefär 3 sjömil nordost om Sandhamn i Stockholms skärgård. Norr om Hasselö ligger Kanholmsfjärden och i söder ligger Eknösundet. Mellan Hasselö och den närliggande Harö ligger Hasselöfladen som i söder smalnar av till ett smalt sund. Väster om Hasselö ligger de mindre öarna Hasselkobben och Dämpluckskobben som båda är bebyggda, samt Getkobben som är obebyggd men nästan sammanvuxen med Hasselkobben.

Waxholmsbolaget trafikerar både Hasselö och Hasselkobben året runt.

Bildspel

Källor

Öar i Värmdö kommuns skärgård
Merkuriuspassage (Neptunus)

Merkuriuspassage benämns det som inträffar när planeten Merkurius passerar framför solen sett från Neptunus, men även från Venus, Jorden, Mars, Jupiter, Saturnus och Uranus. Merkurius kan då ses som en liten svart skiva som långsamt rör sig över solens yta.

Den senaste Merkuriuspassagen från Neptunus skedde den 20 juni 1960 och nästa passage kommer att inträffa den 30 november 2037.

Den synodiska perioden för Merkurius och Neptunus är 88 dygn. Den inbördes inklinationen mellan banorna är ungefär 7 grader.

Tidtabell för Merkuriuspassager från Neptunus 
Merkuriuspassager från Neptunus inträffar i täta serier med 88 dygns intervall. En sådan serie inträffade februari 1956 – juni 1960. Nästa serie inträffar efter ett uppehåll på 321 synodiska perioder, november 2037 – september 2043.

Se även 
Astronomisk passage

Referenser 

   Passager från Neptunus för åren 1000-3000 e. Kr.

Noter

Externa länkar 
 JPL Solar System Simulator
 SOLEX 9.1

Astronomiska händelser
Merkurius
Neptunus
Vrångsälven

Vrångsälven (norska: Vrangselva) är en älv i Norge och Sverige som rinner från Lierfløyta i Kongsvinger kommun genom Eidskog kommun och vidare över gränsen in i Eda kommun i Sverige där den mynnar ut i sjön Hugn. Vrångsälven tillhör Byälvens avrinningsområde.

Eftersom vattenskiljet mellan Vingersjøen och Vrångsälven bara är någon meter högt, kan vatten vid högt vattenstånd i Glomma rinna via Vingersjøen och över i Vrångsälven. Detta fenomen kallas bifurkation. Det är möjligt att Glomma tidigare (före istiden) gått längs Vrångsälven istället för dess nuvarande väg västöver vid Kongsvinger.

Det berättas att ännu år 1226 kunde Knut Kristineson ta sig över mellan Vänern och Kongsvinger med en mindre flotta på denna vattenväg.

Referenser

Noter 

Vattendrag i Värmland
Vattendrag i Eda kommun
Byälvens avrinningsområde
Anita Östlund

Anita Anna Östlund, född 30 januari 2001 i Odessa, Ukraina, är en svensk konståkare.

Anita Östlund tävlar för Landvetter KK och har varit en del av svenska konståkningslandslaget sedan september 2013. Hon ingår även i Svenska Konståkningsförbundets toppgrupp sedan december 2014. År 2013 vann Östlund Ungdoms-SM och år 2014 tog hon silver på Junior-SM. Hon deltog i Junior-VM 2015 där hon kom på en 32:a plats. Hon blev svensk mästare i konståkning år 2017 och 2019 och fick därför representera Sverige i Olympiska spelen 2018.

Referenser

Källor 
Anita Östlund på Skate Sweden (arkiverad)
Anita Östlund:Statistik på Skate Sweden (arkiverad)

Noter

Levande personer
Födda 2001
Kvinnor
Personer från Odessa
Svenska konståkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Sverige
Tävlande i konståkning vid olympiska vinterspelen 2018
Vääksy

Vääksy (föråldrat: Vägsjö) är en tätort och centralort i Asikkala i Päijänne-Tavastland. Den hade 4 936 invånare år 2013. 

Vääksy ligger på Andra Salpausselkä mellan sjöarna Vesijärvi och Päijänne. Vääksy kanal förbinder de här sjöarna i Vääksy.

Befolkningsutveckling

Referenser

Asikkala
Tätorter i Finland
Snårsparvar

Snårsparvar (Atlapetes) är ett stort släkte i familjen amerikanska sparvar inom ordningen tättingar. Släktet omfattar uppåt ett 30-tal arter som alla förekommer i Latinamerika: 
 Rostkronad snårsparv (A. pileatus)
 Vitkronad snårsparv (A. albinucha)
 Gullårad snårsparv (A. tibialis) – tidigare i Pselliophorus
 Gulgrön snårsparv (A. luteoviridis) – tidigare i 'Pselliophorus Mustaschsnårsparv (A. albofrenatus)
 Méridasnårsparv (A. meridae) – ofta underart till albofrenatus Tepuísnårsparv (A. personatus)
 Santamartasnårsparv (A. melanocephalus)
 Ockrahuvad snårsparv (A. semirufus)
 Gulhuvad snårsparv (A. flaviceps)
 Magdalenasnårsparv (A. fuscoolivaceus)
 Glasögonsnårsparv (A. leucopis)
 Vithuvad snårsparv (A. albiceps)
 Brunhuvad snårsparv (A. rufigenis)
 Chocósnårsparv (A. crassus) – ofta underart till tricolor Trefärgad snårsparv (A. tricolor)
 Skiffersnårsparv (A. schistaceus)
 "Taczanowskisnårsparv" (A. [s.] taczanowskii)
 Ljusnackad snårsparv (A. pallidinucha)
 Antioquiasnårsparv (A. blancae)
 Gulbröstad snårsparv (A. latinuchus)
 Perijásnårsparv (A. nigrifrons) – ofta underart till latinuchus Vitvingad snårsparv (A. leucopterus)
 "Gräddkronad snårsparv" (A. [l.] paynteri)
 Ljushuvad snårsparv (A. pallidiceps)
 Orangekronad snårsparv (A. seebohmi)
 Rostbukig snårsparv (A. nationi)
 Apurímacsnårsparv (A. forbesi)
 Svartmaskad snårsparv (A. melanopsis)
 Vilcabambasnårsparv (A. terborghi)
 Cuzcosnårsparv (A. canigenis)
 Svartstrupig snårsparv (A. melanolaemus)
 Boliviasnårsparv (A. rufinucha)
 Rosthuvad snårsparv (A. fulviceps)
 Gulstreckad snårsparv (A. citrinellus'')

Referenser

Externa länkar

Amerikanska sparvar
Skifferrävsparv

Skifferrävsparv (Passerella schistacea) är en fågel i tättingfamiljen amerikanska sparvar som förekommer i bergstrakter i västra Nordamerika. Den behandlas ofta som en del av Passerella iliaca som då har det svenska trivialnamnet rävsparv.

Kännetecken

Utseende 
Liksom alla rävsparvar, ofta behandlade som en och samma art, är den en stor (15-18 cm) och kraftig sparv med runt huvud. Denna art är relativt långstjärtad med gul näbb. Fjäderdräkten liknar tjocknäbbad rävsparv med gråaktig ovansida, röda vingar och stjärt samt svartfläckig undersida. Den är dock kraftigare fläckad under och har mattare färgade vingar. Fåglar i kanadensiska Klippiga bergen närmar sig rosträvsparven i utseende.

Läte 
Lätet är ett mycket vasst "smack", likt rosträvsparven och tjocknäbbad rävsparv. Sången skiljer sig däremot, en klar och ringande serie, med varannan ton betonad, vissa drillande och andra mer sträva.

Utbredning och systematik 
Skifferrävsparv delas upp i fem underarter som har följande utbredning under häckningstid:
 Passerella schistacea schistacea – sydvästra till sydcentrala Kanada, nordcentrala och västcentrala USA
 Passerella schistacea altivagans – sydvästra Kanadas inland
 Passerella schistacea canescens – östra Kalifornien och centrala Nevada (västcentrala USA)
 Passerella schistacea olivacea – sydvästra Kanada och nordvästra USA
 Passerella schistacea swarthi – nordvästra Utah och sydöstra Idaho (västcentrala USA)

Den betraktas ofta som en underart till P. iliaca.

Familjetillhörighet 
Tidigare fördes de amerikanska sparvarna till familjen fältsparvar (Emberizidae) som omfattar liknande arter i Eurasien och Afrika. Flera genetiska studier visar dock att de utgör en distinkt grupp som sannolikt står närmare skogssångare (Parulidae), trupialer (Icteridae) och flera artfattiga familjer endemiska för Karibien.

Levnadssätt 
Skifferrävsparven häckar i täta, ogenomträngliga buskage nära vatten i bergsbelägna skogar, gärna med inslag av al. Under häckningstid livnär den sig huvudsakligen av insekter som skalbaggar, men även andra ryggradslösa djur, frön och bär. Fågeln häckar från mitten av maj till mitten av juli och lägger troligen endast en kull.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Amerikanska sparvar
Fåglar i nearktiska regionen
Øyvind Leonhardsen

Øyvind Leonhardsen, född 17 augusti 1970 i Kristiansund, är en norsk före detta fotbollsspelare. Under sin karriär vann han Tippeligaen tre gånger med Rosenborg BK, och var med i Norges trupp till både VM 1994 och VM 1998.

Karriär
Leonhardsen startade sin karriär i Clausenengen FK innan han som 19-åring flyttade till Molde FK. Efter tre säsonger köptes han av den norska storklubben Rosenborg BK 1992. Han var med och vann Tippeligaen tre år i rad och blev utsedd till årets mittfältare 1991 och 1993.

1994 värvades Leonhardsen av engelska Wimbledon, innan han fortsatte till sin favoritklubb som ung, Liverpool 1997. Efter att Gérard Houllier tagit över som tränare för Liverpool såldes Leonhardsen snart till Tottenham Hotspur, innan han 2002 gick gratis till Aston Villa.

Leonhardsen flyttade hem till Norge för spel med FK Lyn 2004, där han blev lagkapten. I december 2005 skrev han på för Strømsgodset IF, som han var med och spelade upp i Tippeligaen säsongen 2006, och avslutade karriären säsongen efter.

För det norska landslaget gjorde Leonhardsen 86 landskamper och 19 mål.

Meriter
Rosenborg BK
Tippeligaen: 1992, 1993, 1994
Norska cupen: 1992

Referenser

Externa länkar
Øyvind Leonhardsen på National-Football-Teams.com
Øyvind Leonhardsen på transfermarkt.co.uk

Levande personer
Födda 1970
Personer från Kristiansunds kommun
Män
Norska fotbollsspelare
Norska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Molde FK
Spelare i Rosenborg BK
Spelare i Wimbledon FC
Spelare i Liverpool FC
Spelare i Tottenham Hotspur FC
Spelare i Aston Villa FC
Spelare i FC Lyn Oslo
Spelare i Strømsgodset IF
Spelare i Tippeligaen
Spelare i Premier League
Spelare i VM i fotboll 1994
Spelare i VM i fotboll 1998