kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gud, i dina händer

Gud, i dina händer (finska: Heerra kädelläsi) är en finsk psalm med text skriven 1982 av Anna-Mari Kaskinen och musiken är skriven 1982 av Pekka Simojoki. Texten är översatt till svenska 1996 av prästen och tonsättaren Per Harling.

Bakgrund 
Psalmen Gud, i dina händer (Herra kädelläsi) skrevs 1982 av den finska författaren Anna-Mari Kaskinen med musik från samma år av tonsättaren Pekka Simojoki. Texten första vers är hämtad från Psaltaren 62:2, 6, 139:6, andra versen på Andra Korintierbrevet 5:19, tredje versen på Hebreerbrevet 2:18 och fjärde versen på Matteusevangeliet 11:29, Johannesevangeliet 8:12, 14:29. Den är ursprungligen en sång i en i en genomkomponerad mässa ”Afrikkalainen gospelmessu” (Afrikansk gospelmässa) som framfördes  för första gången som en ungdomsgudstjänst vid Finska Missionssällskapets årsfest i Kotka 1982. Sången ingår i mässan som psalm före predikan. I Finlands evangelisk-lutherska kyrkas finska psalmbok finns fem psalmer, som Anna-Mari Kaskinen och Pekka Simojoki har gjort.

Den afrikanska gospelmässan, som innehåller både mässans traditionella partier i parafras och nyskrivna sånger, blev mycket populär i Finland och den satte i gång en våg av nykomponerade mässor. Mässan är inspelad på en skiva och den finns översatt flera olika språk. 

Sången ”Herra kädelläsi” hade ursprungligen tre verser, 1-3. Anna- Mari Kaskinen skrev den fjärde versen 1984 till begravningsgudstjänsten av hennes studietids hyresvärdinna Lempi Hellakoski, som var makan till poeten Aaro Hellakoski. Psalmen, som kom med i Finlands kyrkas finska psalmbok 1986 är numera rätt ofta använd i begravningsgudstjänsterna och psalmen är en av de populäraste psalmer, som konfirmanderna sjunger.

Sverige
Texten är översatt till svenska 1996 av prästen och tonsättaren Per Harling och bearbetades 2002.  I en undersökning som gjordes av ”Kyrkans tidning” 2018 ansåg många respondenter, att denna psalm tillhör ”den dolda skatten” i Den svenska psalmboken och på listan över psalmer som ”borde sjungas oftare”, kom psalmen till andra plats.

Publicerad i
Hela världen sjunger som nummer 66. 
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 769 under rubriken "Förtröstan - trygghet". 
Sång i Guds värld Tillägg till Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 2015 som nummer 914 under rubriken "Kris och katastrof".
Psalmer och Sånger 1987 som nummer 832 under rubriken "Att leva av tro - Förtröstan - trygghet".
Ung psalm som nummer 212. 
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 31 under rubriken "Gud tycker om oss".

Referenser

Noter 

Finländska psalmer
Damaralärka

Damaralärka (Spizocorys starki) är en fågel i familjen lärkor inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Damaralärkan är en medelstor till liten, kompakt lärka med en kraftig, ljus näbb som verkar svullen och en tofs på huvudet som ofta är rest. Fjäderdräkten är relativt ljust, ovantill sandbrun med otydliga mörka streck och undertill vitaktig med mycket svag streckning på bröstet. Ansiktet är ostreckat med tydligt ögonbrynsstreck. Sången som utförs i sångflykt innehåller drillar, visslingar och tjirpande ljud.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer från sydvästligaste Angola till Namibia, sydvästra Botswana och nordvästra Sydafrika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Levnadssätt 
Damaralärkan hittas i torra gräsmarker på slätter. Den föredrar områden med grus snarare än sand. Fågeln har ett nomadiskt leverne och kan uppträda i små till mycket stora flockar efter regn, ibland tillsammans med finklärkor och fältsparvar. Den ses ofta sitta i skuggan under dagens hetta, med tofsen rest, näbben öppen, ögonen halvöppna och vingarna sänkta för att underlätta avkylning.

Status 
Arten har ett stort utbredningsområde och beståndet anses stabilt. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar den därför som livskraftig (LC).

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Arthur Cowell Stark (1846-1899), brittisk naturforskare och samlare av specimen som dödades under belägringen av Ladysmith under Andra boerkriget.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Lärkor
Fåglar i etiopiska regionen
Ronald Bottrall

Francis James Ronald Bottrall, född 2 september 1906, död 25 juni 1989, var  en brittisk författare och litteraturhistoriker.

Biografi 
Bottrall var, efter studier i Cambridge, lektor i engelska vid Helsingfors universitet 1929-1931, föreläsare vid Princeton University 1931-1933 och i Singapore 1933-1937. Han var biträdande föreståndare vid British Institute i Florens 1937-1938, anställd vid London Univeristy School of Oriental and African Studies 1939-1945, chef för British Council i Sverige 1941-1944 och i Italien från 1945. Bottrall, som under sin vistelse i skilda delar av välden kom i kontakt med olika kulturer, var en lärd diktare, som tog intryck av Ezra Pound och T. S. Eliot i sin språkligt svårtillgängliga, starkt intellektualiserade, pessimistiska lyrik. Bland hans verk märks The loosening (1931), Festivals of fire (1934) samt Farewell and welcome (1945). Bottrall utgav tillsammans med Gunnar Ekelöf T. S. Eliots Dikter (1942) och tillsammans med Margaret Bottrall The Zephyr book of English verse (1945), båda med inledning av Ronald Bottrall. Hans Selected poems utgavs 1946 med inledning av Edith Sitwell.

Källor
 Svensk uppslagsbok, andra upplagan 1947

Brittiska poeter
Engelskspråkiga poeter
Brittiska litteraturvetare
Litteraturvetare under 1900-talet
Poeter under 1900-talet
Brittiska författare under 1900-talet
Födda 1906
Avlidna 1989
Män
Svensk uppslagsbok
Att få vara försonad

Att få vara försonad är en psalm med text och musik skriven 1949 av pastorn Thure Byström inom Evangeliska Fosterlandsstiftelsen. Textens första vers bygger på Andra Korintierbrevet 5:19, Johannesevangeliet 14:27 och Jesaja 61:10, andra vers på Första Johannesbrevet 1:7 och Lukasevangeliet 22:30, tredje versen på Matteusevangeliet 28:19–20, Första Korintierbrevet och fjärde versen på Uppenbarelseboken 14:3.

Publicerad i
EFS tillägg till Den svenska psalmboken (1986) som nummer 766 under rubriken "Att leva av tro: Förtröstan - trygghet".
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 775 under rubriken "Att leva av tro: Förtröstan - trygghet".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Malackasvala

Malackasvala (Cecropis badia) är en fågel i familjen svalor inom ordningen tättingar.

Utseende och levnadssätt 
Malackasvalan är en färgglad svala, med mörk blåglans på ovansidan och rostorange på undersidan, övergumpen och i ansiktet. Den liknar övervintrande barnsvalor av underarten ’’tytleri’’ men saknar dennas mörkblå halskrage och vita stjärtfläckar. Liksom många svalor kan den ses flyga över en rad olika miljöer, från öppna fält till sluten skog. Denna art hittas dock vanligast i bergstrakter.

Utbredning och systematik 
Fågeln återfinns på Malackahalvön. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter. Vissa behandlar den som underart till tempelsvalan (Cecropis striolata).

Släktestillhörighet 
Malackasvala placerades tidigare tillsammans med exempelvis ladusvalan i släktet Hirundo, men genetiska studier visar att den tillhör en grupp som står närmare hussvalorna i Delichon. De har därför lyfts ut till ett eget släkte, Cecropis.

Status 
IUCN erkänner ej malackasvala som egen art, varvid den inte placeras i någon hotkategori.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Svalor
Fåglar i orientaliska regionen
Morgon och afton Allt har sin tid

Morgon och afton är en psalm med text och musik skriven 1997 av prästen och tonsättaren Per Harling. Texten bygger på Psaltaren 92:2–3, 5–6.

Publicerad i
Allt har sin tid. Sånger för livets olika skeden (2000). 
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 776 under rubriken "Att leva av tro: Glädje - tacksamhet".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
När livet inte blir som vi har tänkt oss

När livet inte blir som vi har tänkt oss är en svensk psalm med text skriven 1980 av författaren Ylva Eggehorn och musiken skriven 1991 av tonsättaren Ingmar Wendschlag. Texten bygger på Psaltaren 42:6.

Publicerad i
Psalmer i 90-talet som nummer 900.
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 779 under rubriken "Att leva av tro: Vaksamhet - kamp - prövning".
Psalmer och Sånger 1987 som nummer 841 under rubriken "Att leva av tro: Vaksamhet - kamp - prövning".
Sång i Guds värld Tillägg till Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 2015 som nummer 942 under rubriken "Framtid och hopp".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
International Arctic Science Committee

International Arctic Science Committee (IASC) är en icke-statlig, internationell organisation som arbetar med att främja och underlätta samarbete inom arktisk forskning. IASC:s geografiska ansvarsområde är Norra ishavet och dess omgivande landmassor.

Medlemmar 
IASC grundades 1990 av åtta arktiska länder: Danmark, Finland, Island, Kanada, Norge, Ryssland (då Sovjetunionen), Sverige och USA. Organisationen är öppen för alla länder med intresse för forskning om Arktis, och ytterligare 15, icke-arktiska, stater har anslutit sig: Frankrike, Indien, Italien, Japan, Kina, Nederländerna, Polen, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sydkorea, Tjeckien, Tyskland och Österrike.

Organisation 
IASC:s arbete leds av ett råd (IASC Council) där Magnus Friberg från Vetenskapsrådet (VR) är svensk representant. VR utser och finansierar de svenska forskare som deltar i IASC:s fem arbetsgrupper. Det är dessa arbetsgrupper som identifierar och formulerar vetenskapliga planer och prioriteringar.  

Svenska representanter med mandat till 31 december 2019 är: 

 IASC Council: Dr. Mats Andersson, Vetenskapsrådet
 Arbetsgruppen Atmosphere: Prof. Michael Tjernström, Stockholms universitet
 Arbetsgruppen Cryosphere: Prof. Veijo Pohjola, Uppsala universitet
 Arbetsgruppen Marine: Prof. Pauline Snoeijs Lejonmalm, Stockholms universitet
 Arbetsgruppen Social & Human: Prof. Peter Sköld, Umeå universitet
 Arbetsgruppen Terrestrial: Prof. Hans Linderholm, Göteborgs universitet

Se även 
 Polarforskningssekretariatet
 Arktiskt centrum vid Umeå universitet (Arcum)
 Arktiska rådet
 Scientific Committee on Antarctic Research (SCAR), som i stort sett är den antarktiska motsvarigheten till IASC

Referenser

Källor

Noter 

Polarforskning
Arktis
Forskningsorganisationer

Externa länkar 
 IASC
Gud, när livet trasas sönder

Gud, när livet trasas sönder (engelska: God! When Human Bonds Are Broken) är en nederländsk psalm med text skriven 1988 av prästen Fred Kaan inom United Reformed Church. Prästen Per Harling skrev musik till psalmen 1992 och översatte texten till svenska 1994. Texten bygger på Matteusevangeliet 25:40.

Publicerad i
Hela världen sjunger 1997 som nummer 67.
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 780 under rubriken "Att leva av tro: Vaksamhet - kamp - prövning".

Referenser

Noter 

Nederländska psalmer
Damien Delaney

Damien Finbarr Delaney, född 20 juli 1981 i Cork, Irland, är en irländsk före detta fotbollsspelare (försvarare) som senast spelade för Waterford. Han har även representerat Irlands landslag.

Karriär
Delaney började sin karriär i Cork City. Han spelade därefter för Leicester City, Hull City och Queens Park Rangers innan han gick till Ipswich Town 2009. Han blev free agent efter att ha lämnat klubben i augusti 2012 och skrev då på för Crystal Palace. 

I juni 2018 signerade Delaney ett kontrakt med den irländska fotbollsklubben Cork City. I januari 2019 värvades han av Waterford.

Källor

Noter

Irländska fotbollsspelare
Irländska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Cork City FC
Spelare i Leicester City FC
Spelare i Stockport County FC
Spelare i Huddersfield Town AFC
Spelare i Mansfield Town FC
Spelare i Hull City AFC
Spelare i Queens Park Rangers FC
Spelare i Ipswich Town FC
Spelare i Crystal Palace FC
Spelare i Waterford United FC
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Irländska idrottare under 2000-talet
Personer från Cork
Födda 1981
Levande personer
Män
Godhet har makt över ondskan

Godhet har makt över ondskan (engelska: Goodness Is Stronger Than Evil) är en sydafrikansk psalm med text skriven 1995 av ärkebiskopen Desmond Tutu som skrev den under apartheidtiden. 1996 skrevs musik till psalmen av tonsättaren John L. Bell som är verksam inom Iona Community. Psalmen översattes till svenska 1998 av prästen Leif Nahnfeldt. Texten bygger på Höga visan 8:6, Första Korintierbrevet 15:57, Efesierbrevet 6:12 och Första Johannesbrevet 1:5.

Publicerad i
Himlen & jorden sjuder.
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 782 under rubriken "Att leva av tro: Vaksamhet - kamp - prövning".
Ung psalm 2006 som nummer 239 under rubriken "Håll om mig – tårar, tröst och vila".

Referenser

Noter 

Sydafrikanska psalmer
Ge oss mod att våga leva

Ge oss mod att våga leva är en svensk psalm med text och musik skriven 1969 av körledaren Kjell Janunger. Textens andra vers bygger på Psaltaren 25:4 och Johannesevangeliet 14:4, tredje versen på Johannesevangeliet5:4 och fjärde versen på Johannesevangeliet 14:27.

Publicerad i
EFS tillägg till Den svenska psalmboken (1986) som nummer 787 under rubriken "Att leva av tro: Efterföljd – helgelse".
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 785 under rubriken "Att leva av tro: Efterföljd – helgelse".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Lär mig din väg

Lär mig din väg (engelska: Thy Way, O Lord) är en brittisk psalm med text och musik skriven 1905 av tonsättaren Benjamin Mansell Ramsay. Texten översattes till svenska 1933 av prästen Harry Johnson. Textens första vers bygger på Psaltaren 25:4, andra versen på Johannesevangeliet 8:12 och tredje på Jakobsbrevet 1:12.

Publicerad i
Sanningsvittnet, 1933.
Kristus vandrar bland oss än (psalmbok) 1965, som nummer 34.
Sionstoner (1972) som nummer 461.
EFS tillägg till Den svenska psalmboken (1986) som nummer 782 under rubriken "Att leva av tro: Efterföljd – helgelse".
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 783 under rubriken "Efterföljd - helgelse".

Bearbetningar
N2681 på Noteria.
Kända körsatser, trestämmigt del 4, Wessmans musikförlag.

Referenser

Noter 

Brittiska psalmer
Razziegalan 2011

Razziegalan 2011 var den 31:a upplagan Golden Raspberry Awards och hölls 26 februari 2011. Galan hölls i vanlig ordning dagen före Oscarsgalan, och gav pris till de sämsta insatserna under 2010.

Vinnare och nominerade

Filmer med flera vinster

Se även
 Golden Raspberry Awards
 Skämskudden
 Oscarsgalan 2011
 Golden Globe-galan 2011
 Guldbaggegalan 2011
 Screen Actors Guild Awards 2011

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Razzie Awards 2011 på Internet Movie Database

2011
Filmåret 2011
2011 i USA
Yum Cimils

Yum Cimils är en dödsgud inom Mayakulturens mytologi. Till sitt yttre framställdes Yum Cimils skepnad som ett skelett och utöver skelettet förekom svarta fläckar av förruttnelse på hans kropp. Utöver detta framställdes Yum Cimlis med prydnader av ben och majs där majs sägs representera nyskapelse och återfödelse.

Referenser

Dödsgudar
Gudar i mayansk mytologi
Norsk Melodi Grand Prix 2015

Norge deltog i Eurovision Song Contest 2015 i Wien, Österrike. Deras inträde valdes via den nationella finalen Melodi Grand Prix 2015, organiserad av den norska bolaget NRK.

Bakgrund 
NRK bekräftade att Norge skulle delta i  Eurovision Song Contest 2015 den 21 maj 2014. Den 5 juni 2014 avslöjade programföretaget detaljer om deras urvalsförfarande och meddelade organisationen av nationella finalen Melodi Grand Prix 2015.

Format 
Melodi Grand Prix 2015 var den 53:e upplagan av den norska nationella finalen Melodi Grand Prix, som valde Norges inträde till Eurovision Song Contest 2015. Tävlingen genomgick stora förändringar jämfört med de senaste utgåvorna. För första gången sedan 2005 var det inga semifinalen. Bara en show som innehåller elva konkurrerande låtar, Det ägde rum den 14 mars 2015 i Oslo Spektrum i Oslo. Showen leddes av Silya Nymoen och Kåre Magnus Bergh. NRK återinförde en levande orkester som del av showen, en funktion som har varit frånvarande från tävlingen i 17 år. De 54 medlemmarna i Kringkastningsorkestret följde varje prestanda i varierande kapacitet. Fyra bidrag gick sedan vidare till superfinalen

Finalen 
Bidragen med guld-bakgrund gick vidare till superfinalen.

Superfinalen

Under Eurovision 
Norge deltog i en 2:a semifinalen den 21 maj. De kom till final och hamnade på 8:e plats.

Källor 

Länder i Eurovision Song Contest 2015
2015 i Norge
2015
Musik i Oslo
Oder-Spreekanalen

Oder-Spreekanalen () är en kanal i östra Brandenburg i Tyskland. Kanalen börjar vid floden Oder vid Eisenhüttenstadt, passerar staden Fürstenwalde och mynnar i floden Dahme, en biflod till Spree, vid Schmöckwitz i östra Berlin.

Kanalen består av tre separata delsträckningar: den 24 kilometer långa västliga kanalen mellan Schmöckwitz och Fürstenwalde, en 20 kilometer lång mellansträckning som följer floden Spree genom staden Fürstenwalde och den östra 41 kilometer långa kanalen som sammanbinder Spree med Oder vid Eisenhüttenstadt. Totalt finns fyra slussar i kanalen.

Kanalen öppnades 1891 och ersatte då den äldre Friedrich Wilhelm-kanalen från 1668.

Källor

Externa länkar 

Kanaler i Brandenburg
Kanaler i Berlin
Scientific Committee on Antarctic Research

Scientific Committee on Antarctic Research (SCAR) är en organisation under International Council for Science (ICSU) som syftar till att initiera, främja och samordna forskning i Antarktis. SCAR ger också vetenskapliga råd till Antarktisfördragets system och andra organ. 

SCAR grundades i Stockholm i september 1958 för att ta tillvara och utnyttja det samarbete som uppstått i samband med internationella geofysiska året 1957-58. Dess första sekreterare var den svenska glaciologen Valter Schytt. SCAR har medlemmar från 37 nationer och nio internationella vetenskapliga organisationer. I Sverige är det Vetenskapsrådet som administrerar deltagandet, och som utser och finansierar svenska forskare att representera svensk forskning i SCAR:s olika arbetsgrupper. 

Svenska representanter under perioden 10 februari 2014 till 31 december 2016 är: 

 SCAR-delegat: Dr. Mats Andersson, Vetenskapsrådet
 Standing Committee GeoSciences: Dr. Anna Wåhlin, Göteborgs universitet
 Standing Committee Physical Sciences: Prof. Sheila Kirkwood, Institutet för rymdfysik, Kiruna
 Standing Committee Life Sciences: Prof. Michael Axelsson, Göteborgs universitet
 Standing Committee Data Management: Dr. Ulf Jonsell, Polarforskningssekretariatet

SCAR:s sekretariat finns vid Scott Polar Research Institute i Cambridge, Storbritannien.

Se även 
 International Arctic Science Committee
 Polarforskningssekretariatet

Källor

Externa länkar 
SCAR:s webbplats

Polarforskning
Antarktis
Forskningsorganisationer
Mottagare av prinsen respektive prinsessan av Asturiens pris
Naval Group

Naval Group, tidigare Direction des Constructions Navales (DCNS), är ett franskt verkstadsföretag, som tillverkar krigsmateriel och energiprodukter. De har fler än 13 000 anställda i tio länder. Den franska staten äger 64 procent av aktiekapitalet och Thales har 35 procent.

Företaget har som privaträttsligt företag organiserats på basis av tidigare Direction des Constructions et Armes Navales och den franska marinens varv. Det har sina rötter i varv som inrättades på 1700-talet, till exempel varven i Ruelle 1751, Nantes-Indret 1771 och Lorient (1778) samt varvet i Cherbourg 1813.

Till 1961 underhöll och reparerade den franska flottan sina fartyg i egen regi. Efter successiva organisatoriska förändringar ombildades den helstatliga marina varvsverksamheten till ett aktiebolag 2003 (Direction des Constructions Navales), vilket 2007 övertog Armaris, den marina verksamheten inom Thales.

NG har två produktområden: marina försvarsprodukter som fartyg, ubåtar, torpeder och underhåll, samt energiprodukter som marinmotorer, kraftverk och atomenergi.

Den 28 juni 2017 bytte företaget namn till det nuvarande.

Källor
Denna artikel baseras på artikeln DCNS (Company) på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Officiell webbplats

Franska skeppsvarv
Franska energiföretag
Franska vapentillverkare
Företag i Paris
Thales Group
Forum of Arctic Research Operators

Forum of Arctic Research Operators, FARO, är en relativt informell sammanslutning av 18 länders organisationer med operativa resurser och forskningsinfrastruktur i Arktis, främst fartyg och stationer.

Syfte och organisation 
FARO arbetar med kunskapsutbyte, samordning och operativt stöd åt vetenskaplig forskning i Arktis, och uppmuntrar till internationellt samarbete bland alla som är involverade i Arktisforskning. Forumet började formeras 1998, och har sitt sekretariat på Århus universitet i Roskilde. Polarforskningssekretariatet är svensk medlem i FARO.

Medlemmar 
 Danmark/Grönland - Århus universitet
 Finland - Arktiska centret vid Lapplands universitet, Rovaniemi;  Thule-institutet, Oulu 
 Frankrike - Institut Polaire Français (IPEV)
 Island - The Icelandic Centre for Research 
 Italien - The National Research Council Polar Network 
 Japan- National Institute of Polar Research 
 Kanada - Natural Resources Canada 
 Kina - Kinas polarforskningsinstitut 
 Nederländerna - Arctic Centre, Universitetet i Groningen 
 Norge - Norsk Polarinstitutt
 Polen - Committee on Polar Research Polish Academy of Sciences
 Portugal - Fundação para a Ciência e Tecnologia, Programa Polar Português
 Ryssland - Arctic and Antarctic Research Institute 
 Storbritannien - British Antarctic Survey 
 Sverige - Polarforskningssekretariatet
 Sydkorea - KOPRI
 Tjeckien - Centre for Polar Ecology, University of South Bohemia 
 Tyskland - Alfred-Wegener-Institutet
 USA - National Science Foundation, Polar Programs
 Österrike - Austrian Polar Research Institute (APRI)

Se även 
International Arctic Science Committee

Externa länkar 
FAROs webbplats

Källor 
 
 

Polarforskning
Arktis
Forskningsorganisationer
 Forum of
DROMLAN

DROMLAN (Dronning Maud Land Air Network) är en ideell, internationell samarbetsorganisation för nationer med forskningsaktiviteter i Drottning Maud Land i Antarktis. Dess syfte är att ge deltagarna så ekonomiska, flexibela och tidseffektiva flygtransporter till och inom Dronning Maud Land som möjligt. Polarforskningssekretariatet driver de båda forskningsstationerna Wasa och Svea i området, och är svensk medlem i DROMLAN. Sveriges representant i DROMLAN är Magnus Augner vid Polarforskningssekretariatet.

Källor 
 

Polarforskning
Antarktis
Tempelsvala

Tempelsvala (Cecropis striolata) är en fågel i familjen svalor inom ordningen tättingar.

Utseende 
Tempelsvalan är en rätt stor svala med en kroppslängd på 19 centimeter. Den är mycket lik rostgumpsvalan (och av vissa ansedd som en underart till dennad med blåsvart ovansida, svart undergump, rostfärgad övergump och längsstreckad undersida. Tempelsvalan skiljer sig dock genom större storlek, kraftigare streckning undertill och avsaknad av eller otydligt rostfärgat band i nacken (detta kan dock vara ofullständigt även hos vissa populationer av rostgumpsvala).

Utbredning och systematik 
Tempelsvala delas upp i fyra underarter med följande utbredning:
 Cecropis striolata mayri – förekommer från nordöstra Indien till norra Myanmar och nordvästra Thailand
 Cecropis striolata stanfordi – förekommer från nordöstra Myanmar till sydvästra Kina (södra Yunnan), norra Thailand och norra Laos
 Cecropis striolata vernayi – förekommer från gränsen mellan Thailand och Tenasserim samt västra Thailand
 Cecropis striolata striolata – förekommer från Stora och Små Sundaöarna till Filippinerna och Taiwan

Den behandlas ibland som en del av rostgumpsvalan.

Släktestillhörighet 
Tempelsvala placerades tidigare tillsammans med exempelvis ladusvalan i släktet Hirundo, men genetiska studier visar att den tillhör en grupp som står närmare hussvalorna i Delichon. De har därför lyfts ut till ett eget släkte, Cecropis.

Status 
IUCN erkänner ej tempelsvala som egen art, varvid den inte placeras i någon hotkategori.

Referenser

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Svalor
Fåglar i orientaliska regionen