kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svartstrupig smygtimalia

Svartstrupig smygtimalia (Turdinus atrigularis) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

Utseende 
Svartstrupig smygtimalia är en rätt stor (18 cm) och mörk timalia med tydlig ansiktsteckning: svart på ansikte, strupe och bröst, ljusbeige på tygel och i ett mustaschstreck samt beigebrun hjässa med smala svarta fjäll. Vidare är den varmt beigeockra ovan med kraftiga svarta strimmor, dock rostfärgad på övre stjärttäckarna och mörkbrun på övre delen av vingen och stjärten. Undertill är den ljusbeige från mitten av bröstet till buken täckt av svarta fjäll, mot nedre delen av buken övergående i otecknat beige och på bakre flanker och undergump bjärt rostrött.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer fläckvis i skogar på Borneo. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Svartstrupig smygtimalia har tidigare placerats i släktet Napothera. Genetiska studier har dock visat att arterna i släktet inte alls står varandra närmast. Medlemmarna har därför brutits ut till andra släkten, där svartstrupiga smygtimalians förmodade nära släkting blåbrynad smygtimalia lyfts ut till Turdinus. Svartstrupig smygtimalia har än så länge inte testats genetiskt, men förs numera tentativt till Turdinus i väntan på studier.

Levnadssätt 
Arten hittas i ursprunglig låglänt städsegrön skog, men även i äldre uppväxande ungskog och bergskog. Den ses generellt upp till 500 meters höjd, men fynd har gjorts upp till 1220 meter. Fågeln ses vanligen i grupper om upp till sju fåglar födosökande nära marken, förmodligen efter ryggradslösa djur.

Häckning 
Fågeln häckar december–maj i Sabah. Ett bo som tros tillhöra denna art var en stor skål av döda löv som placerats lågt i ingefärsstånd. Däri låg två ungar.

Status 
Svartstrupig smygtimalia tros minska relativt kraftigt i antal på grund av habitatförstörelse. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som nära hotad.

Referenser

Tryckta källor 
 Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Marktimalior
Fåglar i orientaliska regionen
Endemiska fågelarter på Borneo
Doc Watson

Arthel Lane "Doc" Watson, Doc Watson kallad, född 3 mars 1923 i Deep Gap, North Carolina, död 29 maj 2012 i Winston-Salem, North Carolina, var en amerikansk folkmusiker, gitarrist och låtskrivare.

Watson vann bland annat sju Grammys och även en Grammy Lifetime Achievement Award (2004). Han uppträdde med sin son, gitarristen Merle Watson i över femton års tid – tills sonens död 1985, i en olycka på familjens bondgård.

Diskografi (urval) 
Album
1964 – Doc Watson		
1965 – Doc Watson & Son	
1966 – Southbound		
1966 – Home Again!		
1967 – Ballads From Deep Gap		
1968 – Doc Watson in Nashville: Good Deal!		
1971 – Doc Watson on Stage (live)		
1972 – The Elementary Doctor Watson!	
1973 – Then and Now	
1974 – Two Days in November		
1975 – Memories
1976 – Doc and the Boys
1977 – Lonesome Road		
1978 – Look Away!		
1979 – Live and Pickin''' (live)		
1981 – Red Rocking Chair		
1983 – Doc and Merle Watson's Guitar Album		
1984 – Down South		
1985 – Pickin' the Blues	
1986 – Riding the Midnight Train	
1987 – Portrait		
1990 – On Praying Ground		
1990 – Songs for Little Pickers (live)		
1991 – My Dear Old Southern Home		
1992 – Remembering Merle		
1995 – Docabilly	
1999 – Third Generation Blues		
2002 – Legacy		
2002 – Round the Table Again'' (live)

Referenser

Noter

Externa länkar

Diskografi på WebCite

Musiker från North Carolina
Amerikanska folkgitarrister
Amerikanska folksångare
Amerikanska låtskrivare
Amerikanska musiker under 1900-talet
Amerikanska musiker under 2000-talet
Personer från Watauga County
Födda 1923
Avlidna 2012
Män
Jordpassage (Neptunus)

Jordpassage benämns det som inträffar när vår egen planet Jorden passerar framför solen sett från Neptunus, men även från Mars, Jupiter, Saturnus och Uranus. Jorden kan då ses som en liten svart skiva som långsamt rör sig över solens yta.

Den senaste Jordpassagen från Neptunus skedde den 11 augusti 2006 och nästa kommer att inträffa den 23 januari 2081 och blir av typen ”snudd”.

Den synodiska perioden för Jorden och Neptunus är 367,486 dygn. Den kan beräknas med formeln 1/(1/P-1/Q) där P är jordens sideriska omloppstid (365,25636 dygn) och Q är Neptunus omloppstid (60190 dygn).

Tidtabell för Jordpassager från Neptunus 
Jordpassagerna inträffar med ungefär 80 års mellanrum. Då inträffar ett antal jordpassager med ungefär 367 dagars intervall. Nedan lämnas uppgifter för tre sådana serier av jordpassager.

Se även 
Astronomisk passage
 Jordpassage från Mars.
 Jordpassage från Jupiter.
 Jordpassage från Saturnus.
 Jordpassage från Uranus.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 JPL Solar System Simulator
 SOLEX 9.1

Astronomiska händelser
Jorden
Neptunus
Tollareställningen

Tollareställningen var en luftvärnställning med 75 mm kanonbatterier på Hjortberget i nuvarande kommundelen Boo i Nacka kommun, Stockholms län. Tollareställningen ligger inom Tollare naturreservat och är den bäst bevarade anläggningen av sitt slag och den med flest antal objekt i Stockholmsområdet. Värnen är upptagna som bevakningsobjekt i Riksantikvarieämbetets fornminnesregister.

Historik
Tollare i Nacka var en del av den yttre försvarsringen för Stockholms luftförsvar. Ställningen uppfördes under andra världskriget på Hjortberget cirka 200 meter nordost om den lilla sjön Tollareträsk. Det fanns 20 sådana ställningar med kraftfulla 75 mm kanonbatterier runt Stockholm. Totalt fanns under åren 1939 till 1945 ett femtiotal luftvärnsbatterier med olika bestyckning i och kring Stockholm.

Luftvärnets anläggning i Tollare täcker ett område av cirka 100x75 meter och består av nio betong- och gråstensvallar av olika storlek. Några har cirkulär planform och en har formen av en öppen ”8”. I de olika luftvärnen fanns plats för 75 mm luftvärnspjäser m/36, medan skyttevärnen var till försvar av sitt eget batteri. Närmaste strålkastartropp fanns på Boo gårds kvarns kvarnberg. Runt Stockholm inrättades 40 platser som var förberedda för 150 cm luftvärnsstrålkastare och lyssnarapparater vars huvudsakliga uppgift var att upptäcka och belysa mål för 7,5 cm förbanden och, om möjligt, samverka med jaktflygförbanden.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Flygning över Tollareställningen på YouTube.

Stockholms fasta försvar
Nacka kommun
Boo
Valdemarsviks distrikt

Valdemarsviks distrikt är ett distrikt i Valdemarsviks kommun och Östergötlands län. 

Distriktet ligger i Valdemarsvik.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av området som Valdemarsviks köping omfattade till 1971.

Området motsvarar den omfattning Valdemarsviks församling hade 1999/2000 och som den fick 1919 efter utbrytning ur Ringarums församling.

Referenser

Noter

Indelningar i Valdemarsviks kommun
distrikt i Östergötlands län
Bitterna distrikt

Bitterna distrikt är ett distrikt i Vara kommun och Västra Götalands län. 

Distriktet ligger söder om Vara.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av en del av området som Vara köping omfattade till 1971, delen som före 1967 utgjorde    socknarna Västerbitterna och Österbitterna.

Området motsvarar den omfattning Bitterna församling hade 1999/2000 och fick 1818 när socknarnas församlingar slogs samman.

Referenser

Noter

Indelningar i Vara kommun
distrikt i Västra Götalands län
Quellinus

Quellinus var en flamländsk skulptörfamilj. Mest känd är Artus Quellinus den äldre (1609-1668) för hans utsmyckning av Amsterdams rådhus (nuvarande slottet). Hans brorson Artus Quellinus den yngre (1624-1700) utförde altare och gravmonument och anses som den flamländska senbarockens mest betydande skulptör. 

Dennes son Thomas Quellinus (1661-1709) arbetade från 1689 i Danmark där han skapade senbarocka gravmonument i svart och vit marmor. Hans äldste son Artus Quellinus III (1653-86) var verksam som skulptör i London.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1979

Belgiska släkter
Flamländska målare
Toxostoma

Toxostoma är ett fågelsläkte i familjen härmtrastar inom ordningen tättingar med tio arter som förekommer från södra Kanada till centrala Mexiko:

 Rödbrun härmtrast (T. rufum)
 Långnäbbad härmtrast (T. longirostre)
 Cozumelhärmtrast (T. guttatum)
 Grå härmtrast (T. cinereum)
 Arizonahärmtrast (T. bendirei)
 Fläckig härmtrast (T. ocellatum)
 Bågnäbbad härmtrast (T. curvirostre)
 Kalifornienhärmtrast (T. redivivum)
 Brungumpad härmtrast (T. crissale)
 Mojavehärmtrast (T. lecontei)

Referenser

Externa länkar

Härmtrastar
Fågelsläkten
Carl Fredrik Ljungman

Carl Fredrik Ljungman, född 1722 i Mariefred, död 1794, var en svensk hovkamrerare och slottsförvaltare på Gripsholms slott. Hans bok om Gripsholms slott innehåller den äldsta kompletta förteckningen över det som idag är Statens porträttsamling.

Bibliografi

Källor

Noter

Män
Födda 1722
Avlidna 1794
Personer under gustavianska tiden
Menard County

Menard County kan syfta på två olika countyn i USA

 Menard County, Illinois 
 Menard County, Texas
Holmiaparken

Holmiaparken är en park vid Drottningholmsvägen intill Lindhagensplan i Kristineberg på Kungsholmen i Stockholm. Parken, som länge saknade namn, fick år 2010 av borgarrådet Regina Kevius namnet Holmiaparken efter bostadsområdet Holmia som revs i slutet av 1960-talet.

I mitten av parken ligger en fontän som omgärdas av popplar, sittbänkar och rabatter.

Källor

Parker i Stockholms kommun
Kristineberg
Arnold Drakenborch

Arnold Drakenborch, född den 1 januari 1684 i Utrecht, död där den 16 januari 1748, var en nederländsk klassisk filolog.

Drakenborch, som var professor i historia och vältalighet samt bibliotekarie vid universitetet i Utrecht, utgav för sin tid värdefulla upplagor av Silius Italicus (1717) och Livius (7 band, 1738–1746; ny upplaga 1820–1829) med flera författare.

Källor 

 
 

Nederländska klassiska filologer
Nederländska bibliotekarier
Nederländska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Utrecht
Filologer under 1700-talet
Nederländska forskare under 1700-talet
Personer från Utrecht
Födda 1684
Avlidna 1748
Män
Ugglan
Rochelle

Rochelle kan syfta på:

 Rochelle, Georgia
 Rochelle, Illinois
 Rochelle, Texas
 Rochelle Stevens

Se även 
 La Rochelle
 New Rochelle
Xixiu

Xixiu är ett stadsdistrikt och säte för stadsfullmäktige i Anshuns stad på prefekturnivå  i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina. Det ligger omkring 59 kilometer sydost om provinshuvudstaden Guiyang.

Området har undergått namnbyten och administrativa förändringar. Det bildades med nuvarande utsträckning år 1990 genom att Anshuns härad (Anshun Xian) inlemmades i Anshuns stad på häradsnivå (Anshun Shi). År 2000 omvandlades Ansuhuns prefektur (Anshun diquI till stadpå prefekturnivå (Anshun Shi). Den geografiskt mindre omfattande staden på häradsnivå måste då byta namn och blev Xixius stadsdistrikt (Xixiu Qu), som är det nuvarande namnet.

Källor

WP:Projekt Kina
Shake It Off

Shake It Off är en poplåt framförd av den amerikanska sångerskan Taylor Swift. Låten släpptes som en singel från hennes femte studioalbum 1989 den 18 augusti 2014. "Shake It Off" är skriven av Swift, Max Martin och Shellback och Martin och Shellback producerade den.

Singeln mottog flera nomineringar vid Grammy Awards 2015, bland annat nominerades den i kategeorin Song of the Year. På Musikförläggarnas Pris 2015 utnämndes den till "Årets låt".

Källor

Externa länkar
Musikvideon till Shake it Off på Youtube

Musiksinglar 2014
Engelskspråkiga sånger
Låtar av Max Martin
Låtar av Taylor Swift
Låtar av Shellback
Pingba

Pingba, tidigare stavat Pingpa, är ett stadsdistrikt Anshuns stad på prefekturnivå i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Puding

Puding, tidigare stavat Puting, är ett härad som lyder under stadsdistrikt Anshuns stad på prefekturnivå i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Guanling

Guanling, tidigare stavat Kwanling, är ett autonomt härad för bouyei- och miao-folken  som lyder under stadsdistrikt Anshuns stad på prefekturnivå i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Zhenning

Zhenning, tidigare stavat Chenning, är ett autonomt härad för bouyei- och miao-folken  som lyder under stadsdistrikt Anshuns stad på prefekturnivå i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Ziyun

Ziyun, tidigare stavat Tzeyün, är ett autonomt härad för bouyei- och miao-folken  som lyder under stadsdistrikt Anshuns stad på prefekturnivå i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Källor

WP:Projekt Kina
Alrik Drakenberg

Nils Magnus Adalrik (Alrik) Drakenberg, född den 29 september 1868 i Hässelby, Harbo församling, Västmanlands län, död 10 juli 1959 i Härnösand, var en svensk bankman. Han var kusin till Sten Drakenberg.

Drakenberg avlade mogenhetsexamen 1887. Han blev extra ordinarie tjänsteman i riksbanken i Stockholm 1888, tillförordnad sekreterare vid huvudkontoret 1897 och ordinarie 1899, föreståndare för bronsmyntkassan där 1902, revisor där 1904 och kassör 1908 samt verkställande styrelseledamot vid riksbankens avdelningskontor i Härnösand samma år. Drakenberg fick motsvarande befattning i Linköping 1916 och avsked från denna 1917. Han blev chef för Skandinaviska kreditaktiebolagets kontor i Härnösand samma år. Drakenberg blev stadsfullmäktig i Härnösand 1919, ordförande i folkskolstyrelsen där 1923 och överförmyndare 1925. Han blev riddare av Vasaorden 1917.

Källor 

  
  
 Drakenberg nr 313 på Adelsvapen.com

Personer inom svenskt bankväsen
Riddare av Vasaorden
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Personer från Harbo socken
Födda 1868
Avlidna 1959
Män
Alrik
Ivar Alexander Kyander

Ivar Alexander Kyander, född 22 september 1854 i Kajana, död 16 april 1934 i Karkku, var en finsk jurist, lantdagsman och tidig förespråkare för kvinnors rösträtt i Finland.

Biografi
Kyanders föräldrar var lantmätaren, godsägaren och grundaren av Kajana sparbank Samuel Henrik Kyander och Sofia Helena Kristina Cronström. Han ingick äktenskap 1896 med Louise Adèle Malm (1870–1950). 
Ivar Alexander Kyander växte upp på herrgården Karolineburg i Kajana och blev student vid Kuopio gymnasium 1872. Han blev juris kandidat vid Helsingfors universitet 1877, verkade som domare i Lappvesi 1879 och blev vicehäradshövding 1879. Han var häradshövding i Jockas, Eura och Tyrvis under åren 1899–1926.  Han blev justitierådman och ansvarig för Rådstuvurätten i Kuopios andra avdelning 1882.

Ivar Alexander Kyander fungerade som borgmästare i Kuopio i olika omgångar åren 1880–1882, och varaktigt från juni 1883 till april 1884. Han engagerade sig starkt i etablerandet av Finlands frivilliga brandkårer – de hastigt växande finska städerna bestod till stor del av träbyggnader – och ledde frivilligbrandkåren i Villmanstrand från dess grundande 1879 till 1881. Därefter ledde han motsvarande brandkår i Kuopio från hösten 1881 fram till åtminstone 1892. 1895 deltog han i den kommitté som utredde inrättandet av fasta brandkårer i Finlands småstäder. Han var fram till sin död 1934 hedersordförande för såväl Villmanstrands som Kuopios brandkårer.

Ivar Alexander Kyander valdes till lantdagsrepresentant för Kajana stad 1897, och i den rollen lade han i februari samma år tillsammans med lantdagsmannen Kustaa Killinen och lagmannen August Herckman (båda från Kuopio) fram en motion till stöd för kvinnors allmänna och lika rösträtt i Finland. Motionen röstades ner, och först 1906 införde Finland som första land i Europa kvinnlig rösträtt. Kuopio var vid den här tiden ett centrum för liberala idéer inte minst kring kvinnors rättigheter, med den slagkraftiga Minna Canth som samlande gestalt. Ivar Alexander Kyander deltog som representant för borgarståndet vid lantdagarna 1897, 1899 och 1900.

När allmän och lika rösträtt för män och kvinnor slutligen infördes, var det istället hans bror senatorn Henrik Waldemar Kyander som var med om att genomföra denna och flera andra historiska liberala reformer, som del i Leo Mechelins senat (motsvarande våra dagars regering) 1905-1908.

2001 sattes ett minnesmärke upp i Kuopio över Herckmans, Killinens och Kyanders lantdagsmotion, utfört av konstnären Taru Mäntynen.

Han var bror till domaren och senatorn Henrik Waldemar Kyander samt prosten och folkbildningsmannen Ernesti Kustaa Kyander.

Referenser

Noter

Övriga källor 
Sukukirja. Suomen aatelittomia sukuja (toimittanut Axel Bergholm), Bd 1, Helsingfors 1901 s 753.

Män
Födda 1854
Avlidna 1934
Finländska häradshövdingar
Finländska jurister
Ledamöter av Finlands lantdag
Finländska politiker under 1800-talet
Personer från Norra Savolax
1897 i Finland
Kvinnlig rösträtt i Finland
Samuel Gardner Drake

Samuel Gardner Drake, född den 11 oktober 1798 i Pittsfield, New Hampshire, död den 14 juni 1875 i Boston, var en amerikansk skriftställare. Han var far till journalisten Samuel Adams Drake och historikern Francis Samuel Drake.

Drake grundade 1828 ett antikvariat i sistnämnda stad.

Bibliografi (i urval)  
 Biography and history of the indians of North America (1833; 11:e upplagan 1852) 
 Indian captivities or life in the wigwam (1839)  
 The history and antiquities of Boston (1856)

Källor 

 

Amerikanska fackboksförfattare
Engelskspråkiga fackboksförfattare
Amerikanska författare under 1800-talet
Författare från New Hampshire
Födda 1798
Avlidna 1875
Män
Ugglan
Bräutigam

Bräutigam är ett tyskt och svenskt efternamn som 2015 bars av 81 personer i Sverige och kan syfta på:

Släkt
 Bräutigam (släkt)

Personer
 August Bräutigam (1871–1970), svensk affärsman och diplomat.
 Emil Bräutigam (1837–1910), tysk-svensk konditor.
 Olof Bräutigam (1910–1977), svensk ingenjör och uppfinnare.
 Otto Bräutigam (1895–1992), tysk jurist och diplomat.

Övrigt
 Bräutigams, före detta konditori i Göteborg.

Efternamnsförgreningssidor
Tyska efternamn
Svenska efternamn
Mechatronik Arena

Mechatronik Arena är en fotbollsarena i Aspach, Baden-Württemberg, Tyskland. Det är en ny och moderna arena som har en kapacitet för 10 000 åskådare varav 6 500 är sittplatser med tak. Arenan är hemmaarena för SG Sonnenhof Großaspach.

Publikrekordet för en fotbollsmatch på arenan sattes i en playoff-match till uppflyttning från Regionalliga mot VfL Wolfsburg II den 28 maj 2014. Rekordet är på 5 798 åskådare. Arenan byggdes med ekonomiska medel från 12 investerare däribland sångaren Andrea Berg. Arenan invigdes 2011 och kan även användas för konserter med en kapacitet på 15 000 åskådare.

Referenser

Sportanläggningar i Baden-Württemberg
Sportanläggningar invigda 2011
Gumpert

Gumpert kan syfta på:

Gumpert Sportwagenmanufaktur GmbH – en tysk biltillverkare
 Gumpert Apollo – en supersportbil
 Gumperts bokhandel – före detta bokhandel i Göteborg
 Gumperts hörna –  det hörn i Göteborg där Östra- och Södra Hamngatan möts på södra sidan av Fredsbron
 Gumperts villa – en kulturhistoriskt intressant byggnad i Djursholm

Personer
Ett svenskt efternamn som 2015 bars av 33 personer
 Jane Gumpert (1884–1959), svensk konstnär.
 Nathan Jacob Gumpert (1805–1854), svensk bokhandlare och förläggare.

Efternamnsförgreningssidor
Svenska efternamn
Kullgren

Kullgren kan syfta på:

 Kullgrens Enka – bohuslänskt stenhuggeriföretag

Personer
Ett svenskt efternamn som 2015 bars av 333 personer

 Alexander Leonard Kullgren (1845–1903), stadsfogde, missionsvän och söndagsskollärare
 Carl Kullgren (1873–1955), svensk kemist
 Carl August Kullgren (1793–1851), svensk köpman och redare
 Lillan Kullgren (född 1949), konstnär
 Lydia Kullgren (1828–1908), svensk dramatiker
 Peter Kullgren (född 1981), svenskt kommunalråd
 Thyra Kullgren (1870–1946), svensk pedagog
 Tore Kullgren (född 1980), svensk dokusåpadeltagare
 Ulrika Kullgren (1797–1873), svensk företagsledare
 Åsa Kullgren (född 1971), svenskt landstingsråd

Efternamnsförgreningssidor
Svenska efternamn
Silius Italicus

Tiberius Catius Asconius Silius Italicus, född omkring 25 e.Kr., död 101, var en romersk skald.

Silius Italicus var konsul under Nero, senare ståthållare i Asien och tillbragte sina sista år på sina lantställen i Kampanien; på grund av en obotlig sjukdom valde han frivillig hungerdöd. Hans epos Punica (i 17 böcker) om andra puniska kriget med Vergilius som mönster röjer retorisk bildning, men föga poetisk talang. Ett sammandrag på 1 070 hexametrar av Homeros Iliad, den så kallade Ilias Latina (eller Homerus Latinus), varur medeltiden hämtade hela sitt vetande om Homeros, ansågs länge vara ett tidigare arbete av Silius Italicus. Enligt en Wienhandskrift heter författaren Baebius Italicus och han identifieras av nutida forskning med Publius Baebius Italicus.

Källor

Noter

Romerska konsuler
Romerska poeter
Latinskspråkiga författare
Födda 25
Avlidna 101
Män
Ugglan
Personer i Romerska riket under 000-talet
Thorburn

Thorburn är ett skotskt och svenskt efternamn som 2017 bars av 81 personer i Sverige och kan syfta på släkten Thorburn eller:

Personer
 Annakarin Thorburn (född 1980), spansk-svensk översättare
 Bertil Thorburn (1907–1997), svensk affärsman och kommunalman
 Charles Thorburn (1873–1949), sjöfartsman och skeppsklarerare
 Chris Thorburn (född 1983), kanadensisk ishockeyspelare
 Cliff Thorburn (född 1948), kanadensisk snookerspelare
 Eugen Thorburn (1860–1931), svensk arkitekt och kommunpolitiker
 Hedvig Thorburn (1915–2012), svensk utrikeskorrespondent och författare
 Robert Thorburn (1828–1896), svensk grosshandlare och riksdagsman
 Thomas Thorburn (1913–2003), svensk ekonom och professor
 William Thorburn (1780–1851), skotsk-svensk grosshandlare
 William Thorburn (1820–1903), skotsk-svensk grosshandlare och riksdagsman

Skotska efternamn
Svenska efternamn
Erkki Raatikainen

Erkki Raatikainen, född 24 maj 1930 i Jyväskylä, Finland, död 30 januari 2011 i Helsingfors, var en finländsk socialdemokratisk politiker och mångårig chef för public service-företaget Yleisradio (YLE). Han var gift med Kaisa Raatikainen.

Biografi
Erkki var son till den socialdemokratiska politikern Jussi Raatikainen och efter studentexamen började han 1948 sin karriär som frilansjournalist, innan han arbetade för SDP:s partitidning Suomen Sosialidemokraatti 1950-55. Efter det arbetade han på British Broadcasting Corporation (BBC) i London och sedan 1958 till 1961 som redaktör på Rundradion. Efter att ha arbetat som nyhetschef på TV-stationen Suomen Television var han 1964-1966 åter vid partitidningen, SDP, och arbetade sedan en kort tid som radiojournalist på YLE.

År 1966 efterträdde Raatikainen Kaarlo Pitsinki som partisekreterare för SDP. Detta uppdrag hade han fram till att han efterträddes av Kalevi Sorsa 1969.

Efter 1970 var han ordförande och generaldirektör för public service-företaget Oy Yleisradio. Raatikainen kom dit med uppgift att modernisera företaget som befann sig i kris. År 1979 avlöstes han som ordförande och koncernchef för Rundradion av Sakari Kiuru.

Bibliografi
Efter avslutad karriär inom radion arbetade Raatikainen inte bara som frilansjournalist, utan också som författare till ett flertal böcker och biografier, såsom om Mauno Koivisto och Kalevi Sorsa. 

Bland hans mest kända böcker är:
 Kuin punainen varjo vain eli Pienesti pirullisia profiileja luurankokaapista, 1980, 
 Oi Amerikka. Jokaisen Mitä tytön ja Pojan tulee tietää Yhdysvaltain politiikasta, 1981.
 Koivisto ja kaikki Kuninkaan miehet, 1982, .
 Raju på Ajan Riento, 1982, .
 Vankempi poika. "Sina ja Sorsan Kale, kaverukset maailmalla", 1985, .
 Rajumpi på Ajan Riento, 1986. .
 Voi Venäjä, eli, "Aika jo menneestä jäljenkin vei", 1991, .
 Se ruusu på puhdasta purppuraa. Elegia, 2000,

Källor
 
 Bra Böckers lexikon, 1979

Finländska socialdemokrater
Finländska partisekreterare
Finländska författare
Personer från Jyväskylä
Födda 1930
Avlidna 2011
Män