kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Annemarie Buchner

Annemarie Buchner, född den 16 februari 1924 i Ettal, död 9 november 2014, var en tysk alpin skidåkare. 

Buchner blev olympisk silvermedaljör i störtlopp vid vinterspelen 1952 i Oslo.

Källor 

Tyska alpina skidåkare
Tyska olympiska silvermedaljörer
Tyska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1952
Olympiska bronsmedaljörer 1952
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1952
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1956
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1952 från Tyskland
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1956 från Tyskland
Tyska idrottare under 1900-talet
Födda 1924
Avlidna 2014
Kvinnor
Placodonter

Placodonter (Placodontia) var en grupp av marina reptiler som levde under triasperioden, men utrotades i slutet av perioden. Man tror att de var en del av Sauropterygia, den grupp som inkluderar plesiosaurer. Placodonter hade i allmänhet en längd mellan 1 och 2 meter, med några av de största var upp till 3 meter långa.

Det första exemplaret upptäcktes 1830. Placodonterna har funnits i områden motsvarande hela Centraleuropa, Nordafrika, Mellanöstern och Kina. På grund av deras täta ben och tunga hornplåt, skulle dessa varelser har varit alltför tunga för att flyta i havet och skulle ha tvingats använda mycket energi för att nå vattenytan. Av denna anledning, och på grund av den typ av sediment som hittats på fossil, föreslås det att de levde i grunda vatten och inte i djupa hav.

Placodonterna hade kraftig sköldpaddsliknande kropp med paddelformade extremiteter. Deras tänder var anpassade till att krossa skal av musslor och andra djur som var deras huvudsakliga föda.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1978

Förhistoriska kräldjur
Trias
Mauritz Krook

Mauritz Karl Ludvig Krook, född den 7 juli 1873 i Lilla Slågarp, död den 16 december 1912 i Stockholm, var en svensk journalist och författare.

Mauritz Krook var son till handlaren och postbäraren Magnus Svensson och dennes hustru Helène Rosalie Krook, vars efternamn sonen tog. Efter avlagd mogenhetsexamen vid Katedralskolan i Lund 1893 inskrevs han påföljande vårtermin vid Lunds universitet och i Lunds nation. 

Krook lämnade dock universitetet efter bara något år utan akademisk examen för att i stället övergå till tidningsbanan. Han verkade först vid skånska tidningar som Helsingborgs Dagblad (1895–1897 och 1902–1903), Lunds Dagblad (1897–1900) och Kristianstads Läns Tidning (1901) (på de två förstnämnda därtill som redaktionssekreterare). Efter ett mellanspel på Göteborgs Morgonpost 1903 kom han till Stockholm där han blev medarbetare i Dagen (1903–1904) och Vårt Land. Därefter var han från 1908 under en period redaktör och ansvarig utgivare för Västerbottens Nyheter, men återvände till Stockholm och var vid tiden för sin död knuten till Aftonbladet. Som journalist använde han bland annat signaturerna "M–z K.", "M.K.", "Vix" och "Sigvard Lekare". Han var medlem av Publicistklubben.

Vid sidan av journalistiken var Krook även verksam som skön- och facklitterär författare. Han skrev bland annat en jubileumsbok om färgeriföretaget Borgs i Lund (1898) och var en av fyra medverkande i den kollektiva diktsamlingen I skilda färger (1900) tillsammans med bland annat Vilhelm Ekelund och Alfred Fjelner. I övrigt bidrog han med texter till olika tidskrifter, jultidningar och litterära kalendrar.

Krook avled oväntat efter endast en kortare sjukdom 1912, ogift och ännu inte 40 år gammal. Vid hans död skrev den tidigare arbetsgivaren Lunds Dagblad om att Krook var "känd för snabb uppfattning och stor formsäkerhet". Också konkurrenten Folkets Tidning framhöll Krooks "rika begåvning". Som människa beskrev den senare tidningen honom som "blid och älskvärd, något inåtvänd".

Bibliografi
 Aktiebolaget C.O. Borgs söner (anonymt; Lund 1898) 

 Vid Stockholms stads frivilliga skarpskytteförenings halfsekelsjubileum den 20 nov. (Stockholm 1910)

Källor
 Studentklassen 1893 vid Karolinska Katedralskolan i Lund – En minnesskrift vid sextioårsjubileet 1953 (Malmö 1953)
 Svenskt porträttgalleri XVI. Tidningsmän (med biografier av Bernhard Lundstedt; Stockholm 1910)
 [http://runeberg.org/sfl/1/0419.html Bengt Åhlén med flera (redaktör): Svenskt författarlexikon 1900-1940, band 1 (A-Ö) (Stockholm 1942)]
 Lunds Kungl. universitets katalog vår- respektive höstterminen 1894.
 Dödsrunor i Folkets Tidning 1912-12-17 och i Lunds Dagblad'' 1912-12-18.
 Uppgifter om medverkande i Lunds Dagblad i KB:s digitaliserade version av Bernhard Lundstedts Sveriges periodiska litteratur (1895-1902)
 Mauritz Krook i Libris

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Alumner från Lunds universitet
Födda 1873
Avlidna 1912
Män
Personer från Lilla Slågarps socken
Birger Wahlström (läkare)

Birger Per Oskar Wahlström, född 4 juli 1910 i Växjö stadsförsamling i Kronobergs län, död 2 september 1990 i Västra Karups församling , var en svensk barnläkare och landstingspolitiker.

Birger Wahlström var son till handelsmannen Oscar Wahlström och Elna Bengtsson. Efter studentexamen i Växjö 1929 och akademiska studier blev han medicine kandidat 1935 och medicine licentiat i Lund 1940. Han var amanuens vid psykiatriska kliniken på Lunds lasarett 1940–1941, tillförordnad underläkare vid medicinska avdelningen på Växjö lasarett 1941 och 1942, vikarierande amanuens vid pediatriska kliniken på Lunds lasarett 1942–1943 och förste underläkare vid Flensburgska barnsjukhuset i Malmö 1943–1946. 

Birger Wahlström blev förordnad som läkare till det nybyggda barnsjukhuset i Landskrona (1946). Sjukhuset byggdes för att kunna ta emot och ge vård till krigsdrabbade barn som kom efter kriget. Han förordnades till överläkare 1948 och stannade i Landskrona till sin pensionering. Han var också läkare för Landskrona daghem och lekskolor från 1947 och för Epidemisjukhuset i Landskrona från 1953.

Wahlström var politiskt engagerad för Folkpartiet och satt från 1962 i landstingsfullmäktige samt var vice ordförande i barnavårdsnämnden och socialnämnden i Landskrona. 1937–1938 var han fartygsläkare vid M/S Annie Johnson. Han författade skrifter i socialmedicin och pediatrik. Han var riddare av Nordstjärneorden (RNO).

Första äktenskapet varade 1941–1967 med sjuksköterskan Britta Gustavsson (1907–1992). De fick två döttrar och en son. 

Andra äktenskapet varade 1967 till hans död med filosofie magister Inga Åselius (1918–2010), tidigare gift Ekselius. De är begravda tillsammans med hennes föräldrar på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Källor

Svenska läkare under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Läkare från Växjö
Politiker från Växjö
Födda 1910
Avlidna 1990
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Jevgenija Sidorova

Jevgenija Sidorova, född den 13 december 1930 i Moskva, död 29 januari 2003, var en sovjetisk alpin skidåkare. 

Sidorova blev olympisk bronsmedaljör i slalom vid vinterspelen 1956 i Cortina d'Ampezzo.

Källor 

Sovjetiska alpina skidåkare
Sovjetiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1956
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1956
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1960
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1964
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1956 från Sovjetunionen
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1960 från Sovjetunionen
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Sovjetunionen
Födda 1930
Avlidna 2003
Kvinnor
Idrottare från Moskva
Corning, Missouri

Corning är en by (village) i Holt County i delstaten Missouri, USA. 2010 hade Corning 15 invånare.

Referenser 

Orter i Missouri
Holt County, Missouri
Rudskyrkan

Rudskyrkan är en kyrkobyggnad i Karlstad kommun. Den är församlingskyrka i Norrstrands församling, Karlstads stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes 1993 efter ritningar av arkitekt Hans Ericsson invigdes 19 september samma år av biskop Bengt Wadensjö. Kyrkan vilar på betonggrund och har fasader klädda med rött tegel. Kyrkorummet är orienterat med koret i söder och kan avdelas med en vikvägg. Ovanför altaret finns en fönsterkupa som ger koret extra ljus.

Inventarier
 Altare, predikstol, dopfunt och psalmnummertavlor är tillverkade av lackat furuträ. Dopfunten har en cuppa av mässing. När funten inte används står den vid kyrkans norra vägg. Predikstolen, dopfunten och psalmboksförvaring är alla försedda med hjul för att lätt kunna flyttas.
 Ovanför altaret finns en stor tredelad altartavla av Kjellaug Nordsjö. Altartavlan består av flera mindre målningar som skildrar kyrkans tre stora högtider, jul, påsk och pingst, visar olika händelser från Jesu liv samt Mose och Elia.
 I koret finns en skulptur utförd av Herman Reijers som föreställer Jesus på korset. Skulpturen står på en piedestal med stensockel.
 Orgeln är en digitalorgel av märket Johannus och har en fasad av ekfanér.

Källor
 Svenska kyrkan: Rudskyrkan
 Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008,

Externa länkar
 Karlstads pastorat

Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader i Karlstads kommun
Osby Offerlund

Osby Offerlund är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län.

Området är skyddat sedan 1960 och omfattar 2 hektar. Från början avsattes Osby offerlund som naturminne men överfördes 1965 till naturreservat. Det är beläget norr om Huseby öster om sjön Salen och består av ett stycke betesmark bevuxen med ett flertal ekar.

Många svampar, lavar, fåglar och insekter är knutna till de grova vidkroniga ekarna i reservatet.

Källor
Länsstyrelsen, naturreservat Osby Offerlund

Naturreservat i Alvesta kommun
Naturskyddsområden bildade 1960
George Edward Dobson

George Edward Dobson, född 4 september 1848 i Edgeworthstown, County Longford, Irland, död 26 november 1895 i West Malling, Kent, England, var en irländsk zoolog, arméläkare och fotograf.

Dobson studerade sedan 1866 biologi och medicin vid Trinity College i Dublin. 1868 blev han inkallad till läkarkåren av Storbritanniens armé och stationerad i Indien. 1872 blev Dobson flyttad till Andamanerna och Nikobarerna, bland annat för att göra fotografier av öarnas ursprungsbefolkning. 1974 valdes han till ledamot av Linnean Society of London. Efter hemkomsten till England publicerade Dobson 1876 Monograph of the Asiatic Chiroptera som beskrev asiatiska fladdermöss. 1878 fick Dobson anställning som kurator för museet vid Netley Hospital i Hampshire, England. Samma år utkom verket som han är mest känt för: Catalogue of the Chiroptera in Collection of British Museum. I avhandlingen Monograph of the Insectivora, Systematic and Anatomical från 1882 till 1890 undersökte han däggdjursgruppen insektsätare, som idag är uppdelad i olika ordningar. 1883 blev Dobson ledamot av Royal Society.

Flera organismer är uppkallade efter George Edward Dobson, bland annat:
 Dobsonia, fladdermussläkte
 Sphaerotheca dobsoni, ett groddjur
 Microgale dobsoni, en tanrek
 Epomops dobsoni, en fladdermus

Referenser

Noter 

Irländska zoologer
Brittiska läkare under 1800-talet
Ledamöter av Royal Society
Födda 1848
Avlidna 1895
Män
Alumner från Trinity College, Dublin
Lunda landsfiskalsdistrikt

Lunda landsfiskalsdistrikt var 1918-1941 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat som Jönåkers västra landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1922 (enligt beslut den 16 december 1921) ändrades landsfiskalsdistriktets namn till Lunda landsfiskalsdistrikt. Distriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt och dess område överfördes till det nybildade Jönåkers landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Jönåkers härad:
Björkviks landskommun
Kila landskommun
Lunda landskommun
Tuna landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län
Nyköpings landsfiskalsdistrikt

Nyköpings landsfiskalsdistrikt var 1918-1941 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat som Jönåkers östra landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1922 (enligt beslut den 16 december 1921) ändrades landsfiskalsdistriktets namn om till Nyköpings landsfiskalsdistrikt. Distriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Av dess ingående områden överfördes kommunerna Bärbo, Halla, Nykyrka och Stigtomta till det nybildade Jönåkers landsfiskalsdistrikt och kommunerna Bergshammar, Nikolai och Tunaberg till Rönö landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden

Från 1918
Jönåkers härad:
Bergshammars landskommun
Bärbo landskommun
Halla landskommun
Nykyrka landskommun
Sankt Nikolai landskommun
Stigtomta landskommun
Tunabergs landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län
Rönö landsfiskalsdistrikt

Rönö landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Bergshammar, Nikolai och Tunaberg från det upplösta Nyköpings landsfiskalsdistrikt. Samtidigt överfördes kommunerna Bogsta, Sättersta och Tystberga till Trosa landsfiskalsdistrikt. 1 januari 1950 utbröts Oxelösunds stad ur Nikolai landskommun. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Rönö härad:
Bogsta landskommun
Helgona landskommun
Lids landskommun
Ludgo landskommun
Ripsa landskommun
Runtuna landskommun
Råby-Rönö landskommun
Spelviks landskommun
Sättersta landskommun
Svärta landskommun
Tystberga landskommun

Från 1 oktober 1941
Jönåkers härad:
Bergshammars landskommun
Nikolai landskommun
Tunabergs landskommun
Rönö härad:
Helgona landskommun
Lids landskommun
Ludgo landskommun
Ripsa landskommun
Runtuna landskommun
Råby-Rönö landskommun
Spelviks landskommun
Svärta landskommun

Från 1950
Oxelösunds stad
Jönåkers härad:
Bergshammars landskommun
Tunabergs landskommun
Rönö härad:
Helgona landskommun
Lids landskommun
Ludgo landskommun
Ripsa landskommun
Runtuna landskommun
Råby-Rönö landskommun
Spelviks landskommun
Svärta landskommun

Från 1 januari 1952
Björkviks landskommun
Jönåkers landskommun
Oxelösunds stad
Rönö landskommun
Stigtomta landskommun
Svärta landskommun
Tunabergs landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län
Trosa landsfiskalsdistrikt

Trosa landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat som Hölebo landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) ändrades distriktets namn till Trosa landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden
Den 1 januari 1926 sammanslogs Trosa landskommun med Vagnhärads landskommun för att bilda Trosa-Vagnhärads landskommun. Den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes kommunerna Bogsta, Sättersta och Tystberga från Rönö landsfiskalsdistrikt. Trosa stad tillfördes i polis- och åklagarhänseende, efter att stadsfiskalstjänsten i staden upphört, men inte i utsökningshänseende. 1 januari 1948 förenades Trosa stad med distriktet även i utsökningshänseende, och tillhörde då i alla avseenden landsfiskalsdistriktet. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Hölebo härad:
Hölö landskommun
Mörkö landskommun
Trosa landskommun
Vagnhärads landskommun
Västerljungs landskommun
Rönö härad:
Bälinge landskommun
Lästringe landskommun
Torsåkers landskommun

Från 1926
Hölebo härad:
Hölö landskommun
Mörkö landskommun
Trosa-Vagnhärads landskommun
Västerljungs landskommun
Rönö härad:
Bälinge landskommun
Lästringe landskommun
Torsåkers landskommun

Från 1 oktober 1941
Trosa stad (förutom i utsökningshänseende, som staden skötte själv)
Hölebo härad:
Hölö landskommun
Mörkö landskommun
Trosa-Vagnhärads landskommun
Västerljungs landskommun
Rönö härad:
Bogsta landskommun
Bälinge landskommun
Lästringe landskommun
Sättersta landskommun
Torsåkers landskommun
Tystberga landskommun

Från 1948
Trosa stad
Hölebo härad:
Hölö landskommun
Mörkö landskommun
Trosa-Vagnhärads landskommun
Västerljungs landskommun
Rönö härad:
Bogsta landskommun
Bälinge landskommun
Lästringe landskommun
Sättersta landskommun
Torsåkers landskommun
Tystberga landskommun

Från 1 januari 1952
Hölö landskommun
Trosa stad
Tystberga landskommun
Vagnhärads landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län
Daga landsfiskalsdistrikt

Daga landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden
Den 1 januari 1941 sammanslogs Gåsinge landskommun med Dillnäs landskommun för att bilda Gåsinge-Dillnäs landskommun. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) ändrades distriktets omfattning.

Från 1918
Daga härad:
Björnlunda landskommun
Dillnäs landskommun
Frustuna landskommun
Gryts landskommun
Gåsinge landskommun
Kattnäs landskommun

Från 1941
Daga härad:
Björnlunda landskommun
Frustuna landskommun
Gryts landskommun
Gåsinge-Dillnäs landskommun
Kattnäs landskommun

Från 1 januari 1952
Daga landskommun
Gnesta landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län
Selebo landsfiskalsdistrikt

Selebo landsfiskalsdistrikt var 1918-1941 ett landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt och dess område överfördes till det nybildade Strängnäs landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Södermanlands län.

Ingående områden
Selebo landsfiskalsdistrikt bestod från dess bildande av 8 kommuner. Den 1 januari 1933 (enligt beslut den 6 maj 1932) överfördes Aspö landskommun till Åkers landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Selebo härad:
Aspö landskommun
Kärnbo landskommun
Taxinge landskommun
Toresunds landskommun
Ytterenhörna landskommun
Ytterselö landskommun
Överenhörna landskommun
Överselö landskommun

Från 1933
Selebo härad:
Kärnbo landskommun
Taxinge landskommun
Toresunds landskommun
Ytterenhörna landskommun
Ytterselö landskommun
Överenhörna landskommun
Överselö landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Södermanlands län