kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det slår mig ibland

Det slår mig ibland är en dikt av Stig Carlson. Den ingår i diktsamlingen Sista dikter som publicerades år 1971. Det är en kort dikt fördelat på två stycken. Det är 2-8 ord långa rader med delar av meningar på varje, med sammanlagt 62 ord. Av diktens innehåll framgår Carlsons tvivel och förtvivlan över kärlekens egoism.

Handling
Stig Carlson framställer kärleken som något sorgligt. Han är bitter i sitt språk när han ställer "Eros" gentemot "Egos" i dikten. Bortsett från detta är handlingen i denna dikt en tolkningsfråga utifrån livssituationen som läsaren befinner sig i. Dikten förmedlar att kärleken till sig själv fyller ett större behov än kärleken till någon annan och att bli älskad av någon annan endast fyller dina egna egoistiska krav.

Bakgrund
Stig Carlson kom inom det närmaste att bli en bortglömd författare trots hans gedigna arbete och stora intresse för lyrik. Han skrev över 15 diktsamlingar som dock nästan aldrig nämns i nutiden.

Form och innehåll
Situationen i dikten är en okänd person som beskriver sin relation till kärleken. Han utropar orden för en okänd lyssnare eller omvärld. Det förmedlas inte var någonstans dikten utspelar sig. 

Dikten är byggd på korta (mellan 2 och 8 ord långa) rader med delar av meningar på varje. Uppdelningen i dikten skapar pauser på ett tydligt sätt och det finns inte en enda mening som börjar och slutar på samma rad, det finns inte heller några upprepningar. I första stycket i de sista två meningarna finns ett mönster på det sätt att båda meningar avslutas på den sista raden innan punkt med en jämförelse, "som två blad på samma stjälk" och "men diar efter samma safter".

Språk och stil 
Följande exempel på stilfigurer går att identifiera i:
 Liknelse: I första stycket görs liknelsen "som två blad på samma stjälk."
 Metafor - bildspråksbeskrivningar: I sista meningen i första stycket finns metaforen "men diar efter samma safter."
 Retorisk fråga - påstående som inte kräver svar: I andra stycket finns frågan "vad kämpar ni om".

Språket som används är en äldre strukturerad form av text och Carlson använder sig av relativt gamla ord.

Expressionistiska drag i dikten
Expressionistisk lyrik fokuserar på det allmänna istället för på den enskilda upplevelsen. Denna fokusering är ofta formulerad som ett utrop mot en oförstående omvärld. I dikten Det slår mig ibland uppvisas dessa expressionistiska drag i form av "vad kämpar ni om tills lemmarna domnar av smärta".

Placering i tid
Dikten är tidlös, den är inte kopplad till historiska situationer eller sociala fenomen utan är i högsta grad gällande över tid.

Referenser

Svenska dikter
Dikter 1971
Romanska bågar

Romanska bågar är en dikt utgiven 1989 ur diktsamlingen För levande och döda. Dikten är skriven av den svenska författaren och nobelpristagaren Tomas Tranströmer.

Bakgrund 

Dikten skrevs förmodligen i samband med en resa till Venedig som Tranströmer och hans fru gjorde 1987. I ett brev skriver han följande: 

Citatet är mycket likt dikten.

Tranströmer har en bakgrund som psykolog vilket ofta kan anas i hans poesi. Hans förflutna som psykolog har skänkt honom en djupare förståelse av människan. I dikten Romanska bågar syns Tranströmers preferens för psykologi särskilt tydligt: dikten beskriver det mänskliga psyket närmast arkitektoniskt, som en oändlig mängd outforskade valv.

Form 
Dikten varierar stort i antal ord per rad. Det varierar från 2 till 11 ord. Hela dikten innehåller 14 rader och 93 ord sammanlagt. Dikten innehåller inga styckesindelningar. Tranströmer har gjort två indrag i texten som inte markerar stycke utan endast bryter en mening. Det kallas även för att använda sig av cesur. Detta är något som kan förekomma när man använder styckesmåttet hexameter. Detta styckesmått har rötter från antiken. Tranströmer är känd för att gärna använda sig av antika versmått.

Handling 
Dikten berättas av ett diktjag. Det finns inte någon explicit mottagare som diktjaget berättar för. Under dikten får diktjaget en uppenbarelse och möter en ängel utan ansikte. Ängeln viskar ”[...] Inne i dig öppnar sig valv bakom valv oändligt [...]” Dikten avslutas med iakttagelsen av den mänskliga komplexiteten hos människorna på piazzan utanför - ”Mr. och Mrs. Jones, Herr Tanaka och Signora Sabatini”, med orden ”Och inne i dem alla öppnade sig valv bakom valv oändligt”.

Genom dikten återkommer de romanska bågarna, först som kuliss för dikten, och senare i symbolisk bemärkelse. Ängelns viskning och kyrkans arkitektur skänker diktjaget en ny förståelse för människorna på piazzan utanför.

Språk och stil 
Följande litterära termer och stilformer finns i dikten:

 Metafor - begrepp som tillfälligt byts ut mot ett begrepp som liknar det ursprungliga: ett exempel på detta är ”viskade genom hela min kropp” ”blind av tårar”.
 Utrop - betoningar av enskilda meningar: ”Skäms inte för att du är människa, var stolt!”.
 Evidentia - en person som med ord beskriver berättelseförlopp eller händelser så utförligt att åhörarna upplever sig kunna se händelsen framför sig: ”turisterna trängdes i halvmörkret”, ”den solsjudande piazzan”.
 Symbol – föremål/händelse som står för något annat: ”inne i dem alla öppnade sig valv bakom valv oändligt” där valven är en symbol för psykiska insidan av personerna.

Tranströmer är känd för sitt sätt att skriva på ett vardagligt sätt men samtidigt behålla mystiken. Detta stämmer in även på denna dikt. Han skriver detaljerat om kyrkans insida men ängeln saknar ansikte vilket gör att läsaren får tolka det själv. Genom en blandning av konkreta beskrivningar och symboler och metaforer skapas en lättbegriplig dikt som fortfarande innehåller ett djup.

Referenser 

Svenska dikter
Verk av Tomas Tranströmer
Dikter 1989

Externa länkar
Uppläsning av "Romanska bågar"
Hezuo

Hezuo, även kallad Tsö, är en stad på häradsnivå och huvudort i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina, omkring 140 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Lanzhou.

WP:Projekt Kina
Lintan

Lintan är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Jonê

Jonê, även kallad Chone, är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Da Hong Pao

Dà Hóng Páo () är en kinesiskt oolong-te som odlas i bergen i Wuyi.
Det är ett kratfigt oxiderat, mörkt oolong-te. De bästa kvalitetsversionerna säljs frekvent som världens dyraste te. I Kina serveras det ofta till de allra mest ärade gästerna.

Referenser

Noter 

Te
Kinesiska drycker
Wuyiteer
10105 Holmhällar

10105 Holmhällar är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 6 mars 1992 i samband med det svenska projektet UESAC. Den fick den preliminära beteckningen 1992 EM12 och  namngavs senare efter naturreservatet och raukområdet Holmhällar i Vamlingbo socken på södra Gotland. Det utgjorde basen för Uppsalaobservatoriets solförmörkelseexpedition 1954.

Den tillhör asteroidgruppen Themis.

Holmhällars senaste periheliepassage skedde den 13 april 2020.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Themis-asteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av UESAC
Astronomiska upptäckter 1992
Gotland
Zhugqu

Zhugqu, även känt som Drugchu, är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Têwo

Têwo, även kallad Thewo, är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Maqu

Maqu, även kallad Machu, är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Luqu

Luqu, även kallad Luchu, är ett härad i den autonoma prefekturen Gannan för tibetaner i Gansu-provinsen i nordvästra Kina.

WP:Projekt Kina
Kraainem

Kraainem ( , franska (inofficiellt): Crainhem) är en kommun i provinsen Flamländska Brabant i regionen Flandern i Belgien. Kommunen hade 13 730 invånare (2019).

En majoritet av kommunens invånare är numera fransktalande.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Flamländska Brabant
T3 (företag)

T3, Telecom3 Sverige AB, är en svensk Internetleverantör med bas i Umeå som sedan slutet av år 2016 är en del av Alltele. Företaget utsågs till årets gasell-företag 2012–2014 och till Superföretag 2016 av Veckans Affärer.

Bolaget grundades år 2002 i Vindeln som ett dotterbolag till datadriftsleverantören The IT-Norr Group AB. IT-Norr hade då varit en aktiv datadriftsleverantör på den svenska marknaden sedan 1997 med 3 000 företagskunder. Redan efter några år hade T3 växt sig större än moderbolaget och 2008 fusionerades bolagen till ett företag som var bättre rustat att möta den växande konkurrensen på marknaden.

2014 var T3 Sveriges största privatägda Internetleverantör i öppna stadsnät med leverans av bredbandstjänster till 45 000 hushåll i 120 stadsnät. Samma år förvärvades Internetleverantören Perspektiv bredband med 10 000 kunder i Öresundsregionen.

Vid Allteles uppköp hade T3 mer än 60 000 fiberanslutna bredbandskunder och köpeskillingen var 163 miljoner kronor som betalades med kontanter och nyemitterade aktier i Alltele. T3:s vd Johan Hellström utsågs till vd i Alltele-koncernen och dess rörelsedrivande koncernbolag.

Referenser

Externa länkar 

Svenska internetleverantörer
Företag i Umeå
Företag bildade 2002
Superföretag
Negros Island Region

Negros Island Region (region NIR) är en region i Filippinerna med 3 682 705 invånare och en yta på 13 351 km². Den består av ön Negros, med de två provinserna Negros Oriental och Negros Occidental. Regionhuvudstaden är Bacolod City.

Regionen bildades 2015 genom att provinserna Negros Oriental och Negros Occidental bröts ut ur Västra Visayas och Centrala Visayas.

Källor

Filippinernas regioner
Johann Gustav Eduard Stehle

Johann Gustav Eduard Stehle, född 17 februari 1839 i Steinhausen, Württemberg, död 21 juni 1915 i Sankt Gallen, var en tysk-schweizisk organist och tonsättare.

Stehle var domkyrkokapellmästare i Sankt Gallen från 1874 och bildade en av samtidens bästa kyrkokörer. Han komponerade i polyfon stil mässor (bland annat den prisbelönta Salve regina, 24 upplagor 1868–1912), kantater (bland andra Lumen de cælo och Frithjofs Heimkehr), körverk för mansröster a cappella, motetter för hela kyrkoåret och orgelstycken.

Källor

Stifts-Chor Bonn: Johann Gustav Eduard Stehle

Tyska klassiska kompositörer
Tyska organister
Tyska kyrkomusiker
Födda 1839
Avlidna 1915
Män
Ugglan
Stjärnorna kvittar det lika

Stjärnorna kvittar det lika är en av de mest kända dikterna skrivna av Nils Ferlin.  Dikten ingår i Nils Ferlins diktsamling En döddansares visor som publicerades 1930. Den är med i världsbibliotekets 50-lista över de bästa diktsamlingarna. Precis som många av Ferlins dikter är Stjärnorna kvittar det lika mörk och dyster med stark koppling till döden.

Bakgrund 
I likhet med många av Nils Ferlins dikter är Stjärnorna kvittar det lika influerad av hans intresse för musik. Det avspeglar sig i stil och form. Nils uttryckte att melodi och poesi var samma sak, därför är många av lyrikerns dikter kopplade till folkvisor. 

Ferlin hade en nära relation till sin mor och tillägnade henne många av sina dikter. 1938, efter moderns död, kom diktsamlingen Goggles ut med många dikter skrivna till henne. 
Även i Stjärnorna kvittar det lika framträder modern i form av änka efter faderns död 1909.

Handling 
Den rimligaste tolkningen är att stjärnorna symboliserar det större sammanhanget, universum, den gudomliga världen, en gud som vakar över oss. Stjärnor syns ju på himlen, inte bland människor på jorden. Därmed vill Ferlin ge uttryck för sin känsla av övergivenhet; det finns av allt att döma ingen gud som bryr sig om oss. Om vårt liv eller död inte betyder något för stjärnorna, varför skulle det då betyda något för en himmelsk makt - en gud? Dikten blir en motsvarighet till Jesu förtvivlade ord på korset: " Min gud, min gud, varför har du övergivit mig?" 

Diktens inledande rad är säkerligen en ironisk anspelning på Lina Sandells kända psalm "Jag kan icke räkna dem alla, de prov på Guds godhet jag rönt." Den skrevs på 1880-talet och var förmodligen känd för många läsare. Ferlins dikt kan därmed ge läsaren en bitter påminnelse om livets tragik, i motsats till Lina Sandells fromma psalm. 

I dikten använder Nils Ferlin sina egna erfarenheter om döden. Han har efter faderns död själv upplevt "änkan som gråter" och "barnen som snyftar för bröd ".

Språk och stil 
Diktaren förmedlar en mörk och dyster känsla genom ordval, bildspråk samt en regelbunden rytm med varannan rad som rimmar. Dikten har ett bestämt antal strofer med bestämt antal rader i varje strof. Med ord som nästan rimmar med varandra skapar poeten en medveten assonans t.ex. ”skall och falla”, ”född och död”. 

Dikten är uppbyggd på korta (5-7 ord långa) rader uppdelade i tre strofer. 
Med en metafor som ”vindarnas frusna musik” framkallar diktaren en rysning hos läsaren. 

Dikten når sin klimax i slutversen där diktens titel får sin förklaring.

Referenser 

Svenska dikter
Verk av Nils Ferlin
Dikter 1930
Gustave Doret

Gustave Doret, född 20 september 1866 i Aigle, död 19 april 1943 i Lausanne, var en schweizisk musiker. 

Doret utbildades som violinist (under Joseph Joachim) och tonsättare (under Jules Massenet), verkade som orkesterdirigent i Paris och fick där och i Schweiz olika operor och körverk uppförda (bland annat ett oratorium, legenden Loys och La fête des vignerons).

Källor

Schweiziska klassiska kompositörer
Schweiziska dirigenter
Schweiziska musiker under 1800-talet
Schweiziska musiker under 1900-talet
Personer från Vaud
Födda 1866
Avlidna 1943
Män
Salmonsens
Officerare av Hederslegionen
Otto Barblan

Otto Barblan, född 22 mars 1860 i S-chanf i Oberengadin, död 19 december 1943 i Genève, var en schweizisk musiker. 

Barblan åtnjöt betydande rykte som organist och orgelkompositör. Han skrev även större körverk.

Källor

Schweiziska klassiska kompositörer
Klassiska organister
Schweiziska musiker under 1800-talet
Schweiziska musiker under 1900-talet
Födda 1860
Avlidna 1943
Män
Salmonsens
Visardiagram

Inom fysik, ingenjörsvetenskap och undervisning är ett visardiagram (engelska phasor ) en grafisk representation av ett komplext tal som beskriver en sinusformad, tidsoberoende storhet med amplituden A, vinkelfrekvensen ω och fasen θ. 

I enlighet med Eulers formel kan sinusformade storheter representeras som summan av två komplexa funktioner

eller som den reella delen av någon av två funktioner

Även den kompakta notationen   förekommer (se jω-metoden).

Tillämpningar

Elektroteknik
Grundläggande samband för resistanser och reaktanser:
Resistans R
Strömstyrkan är proportionell mot spänningen:

R orsakar inte någon fasvridning.

Induktans L
Strömstyrkans ändringshastighet är proportionell mot spänningen:
 
Spänningen ligger 90 grader före strömmen och motsvarande komplexa impedans är

då multiplikation med den imaginära enheten motsvarar en rotation av +90 grader.
Kapacitans C
Spänningens ändringshastighet är proportionell mot strömstyrkan:

Spänningen ligger 90 grader efter strömmen och den komplexa impedansen är

då division med den imaginära enheten svarar mot en rotation av -90 grader.

I diagrammen till höger används visaren för R som fasreferens/riktfas. Då resistans förekommer är beloppet av fasskillnaden mellan spänning och ström mindre än 90 grader. Strömmen genom R har samma fasvinkel som R då resistans inte ger upphov till fasvridning. Spänningarna har samma riktningar som de röda visarna.

Rotation av diagram

För en rotation med vinkeln θrot kan de komplexa tal som svarar mot de ingående visarna multipliceras med

det vill säga, ett komplext tal med absolutbeloppet 1 och argumentet θrot.

Se även
 jω-metoden

Referenser

Externa länkar 

Diagram
Interferens
Gräsets sång

Gräsets sång är en dikt skriven av Karin Boye. Den ingår tillsammans med 33 andra dikter i hennes tredje diktsamling Härdarna, utgiven år 1927.

Bakgrund 
Boyes lyrik handlar om enkla saker såsom hur man lever och borde leva. Hennes livserfarenheter har haft en stor inverkan på skrivandet då många av dikterna är reflektioner över hennes liv och livet i allmänhet. 

Språket är ofta mycket vackert och har en behaglig rytm. Men bakom detta ligger de sorgsna känslor som Boye ville förmedla i kluvenheten mellan att vilja och vara.

Form och innehåll 
Dikten består av 24 rader som in sin tur är uppdelade i tre stycken med 8 rader i vardera.  Det finns mellan 3 och 6 ord på varje rad, därav är dikten utformad med ordknapphet och sammanlagt består dikten av 94 ord. Hon har använt sig av natursymboler, vilket är ett typiskt stildrag för Boye. Symbolerna hon använt sig av är indirekta där dikten i helhet står för något annat än vad som sägs. 

Diktens innehåll består av personliga reflektioner från diktjaget som berättar om sitt inre lidande. Diktjaget har tidigare befunnit sig i en situation som tyngt ner den, "I går låg jag slagen
i skurarnas ström." men har bestämt sig för att gå vidare och glömma, "Nu reser jag mig tvagen ur förnedringens dröm." och "hör i morgonsuset med bävan livets eviga budord: 'Glöm!'". Diktjaget skriver "starkare än båda ut vintrarnas våda står jag i tusen vårar upp" vilket är ett bevis på att hon tar sig ur situationen. 

Med hjälp av anaforer (upprepningar i början på meningar och rader) skapar hon en mer sammanhållen dikt som både smyckar och ger språket kraft. 

i skurarnas ström.

i tidernas lek,

i de multnades bo.

i klargröna vävar

i gräsmarkens ro.

Jag läser i ljuset,

jag hör i morgonsuset

Jag blixtar såg splittra

Jag minns ej deras öden,

Språk och stil 
Stilnivån ligger på en normal nivå då det förekommer en del moderna ord men på grund av det äldre språket dras nivån mer åt det högtidliga hållet. 

Hon har till stor del använt sig av negativa ord, vilket ger en mer dyster effekt och ton på dikten, men skiftar vid ett fåtal tillfällen till positiva.  Rim är förekommande nästintill i hela dikten. Hon har använt sig av rim på varannan rad genom styckena förutom på de fyra sista raderna i varje stycke. Hon har valt att utelämna rim på de två sista raderna medan de två ovanstående har rim direkt efter varandra. Genom att ha använt rim konsekvent skapar hon en sammanhängande rytm och klang som gör dikten lätt att följa och den väl disponerade texten bidrar också till ett följsamt mönster.

Följande exempel är stilfigurer som går att identifiera i dikten:
Utrop: Sista ordet i första stycket utgörs av ett utrop "...Glöm!" som betonar det enskilda ordet. 
Allitteration - stavelser i början av ord upprepas, "...skurarnas ström", "...vintrarnas våda...". 
Metafor - beskrivningar av bildspråk, "...gångnas ande bävar i klargröna vävar..."

Referenser 

Dikter av Karin Boye
Dikter 1927
Dynamic Steering

Dynamic Steering (DSR) är ett tekniskt hjälpmedel för fordon som reglerar utväxlingen på hydrauliska och elektriska servostyrningar, för att anpassa det till fordonets hastighet och väglag. Syftet är att öka bilens manövrerbarhet och göra det mer bekvämt att köra.

Systemet fungerar genom en elektrisk motor som är monterad ovanpå en hydraulisk styrinrättning. Motorn hämtar information 2000 gånger per sekund som bygger på data från förarens styrning och från sensorer på hjulupphängningen. Syftet är att ge optimal styrförmåga i alla situationer. 

Fordonsteknik
Saber Strike

Saber Strike är en Nato- och USA-ledd militär markövning i Baltikum och Polen, som äger rum den 1-26 juni 2015. Cirka 6 000 soldater och officerare från 13 Nato-länder och deras partner deltar i övningen.
Parallellt med Saber Strike genomförs också Natos marina militärövning Baltops 2015 i Östersjön, i vilken Sverige deltar.

Referenser 

Militärövningar
2015 i Estland
2015 i Lettland
2015 i Litauen
2015 i Polen
Estlands militär
Lettlands militär
Litauens militär
Polens militär
USA:s militär
Storbritanniens militär
Natooperationer
Ensamheten I

Ensamheten I är en dikt skriven av Anna Greta Wide och utgiven 1944 i diktsamlingen Orgelpunkt, Wides andra diktsamling av sex utgivna. "Ensamheten I" är en början på nästa dikt "Ensamheten II".

Form 
Dikten är uppbyggd med korta delar av meningen på varje rad (2-6 ord). Dikten är inte svårt formulerad och det finns inga ord som är obegripliga. Därför ger dessa korta meningar endast läsaren en paus genom läsandet av dikten. För läsaren blir det ett uppehåll att få orden till att “sjunka in” och få en betydelse. Att ha så pass lite ord på varje rad ger då ett starkare avbrott än om man istället hade använt skiljetecken. 

Diktens inledande mening på första versen är densamma som i andra versen. Den lyder följande “Ensamma måste vi vara”. Dikten är uppbyggd på så sätt att samtliga meningar rimmar.

Språk och stil 
När författaren förklarar ensamhet beskriver hon detta med adjektiv och verb. 
“Ensamhet värmer och kyler,
ensamhet gråter och ler”
Läsaren kan känna igen sig i dessa känslor om man själv upplevt dem. Det ger läsaren en bild i huvudet om hur ensamhet kan kännas. Dessa meningar visar mycket på att ensamhet känns olika. Dels olika från person till person men även också att ensamhet är något bra och dåligt. Det blir relativt enkelt för läsaren att förstå detta då meningarna är enkla och lätta att relatera till. 

Svenska dikter
Dikter 1944
Alexandra Riley

Alexandra "Ali" Lowe Riley, född 30 oktober 1987 i Los Angeles, är en amerikansk-nyzeeländsk fotbollsspelare (försvarare/mittfältare) som spelar för Angel City.

Sedan 2007 spelar Riley i Nya Zeelands damlandslag. 2020 återkom hon till Damallsvenskan och FC Rosengård för vilka också spelat 2012–2018. Tillsammans med FC Rosengård har Riley vunnit Damallsvenskan tre gånger, 2013, 2014 och 2015. 2018 spelade Riley för engelska laget Chelsea och 2019 för Bayern München. I februari 2020 skrev hon på för Orlando Pride i USA men då deras liga stoppats till följd av coronaviruspandemin blev det åter aktuellt att återvända till Malmö.

Biografi

Alexandra Riley är uppväxt i Los Angeles med en nyzeeländsk far och en amerikansk mor. Hon har dubbelt medborgarskap och har aldrig bott i Nya Zeeland men har spelat för landslaget sedan 2007.

Under uppväxten spelade hon för skollag och collegefotboll för Stanford Universitys lag Stanford Cardinal. Vid Stanford studerade hon psykologi. Efter collegefotbollen gick Riley till proffsligan och laget FC Gold Pride i utkanten av San Francisco. Laget lades ner efter en säsong på grund av ekonomiska problem. Hon gick då över till New York-laget Western New York Flash och spelade där ett år innan hela den amerikanska ligan ställdes in. I New York hade hon spelat tillsammans med Caroline Seger som tipsade Riley om LDB FC Malmö (som sedan 2013 heter FC Rosengård) och sedan 2012 har hon spelat för laget. Under hennes första säsong i laget kom de på andra plats i Damallsvenskan efter vinnarna Tyresö FF. Säsongerna 2013–2014 och 2014–2015 vann FC Rosengård serien.

Källor

Noter

Externa länkar
Alexandra Rileys officiella webbplats

 
 
Alexandra Riley på nzfootball.co.nz

Nyzeeländska fotbollsspelare
Spelare i FC Rosengård (damfotboll)
Spelare i Chelsea LFC
Spelare i FC Bayern München (damfotboll)
Spelare i Orlando Pride
Spelare i Angel City FC
Spelare i Damallsvenskan
Spelare i FA Women's Super League
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Nya Zeeland
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Nya Zeeland
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Nya Zeeland
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2016
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Nya Zeeland
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2020
Spelare i dam-VM i fotboll 2007
Spelare i dam-VM i fotboll 2011
Spelare i dam-VM i fotboll 2015
Spelare i dam-VM i fotboll 2019
Idrottare från Los Angeles
Nyzeeländska idrottare under 2000-talet
Födda 1987
Levande personer
Kvinnor
Amerikanska fotbollsspelare
Idrottare i Stanford Cardinal
Alumner från Stanford University
Spelare i dam-VM i fotboll 2023