kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Museri

Museri är en ö i Eritrea.   Den ligger i regionen Norra rödahavsregionen, i den östra delen av landet,  km öster om huvudstaden Asmara. Arean är  kvadratkilometer.

Terrängen på Museri är mycket platt. Öns högsta punkt är  meter över havet. Den sträcker sig 2,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 6,1 kilometer i öst-västlig riktning.  

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är juni, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Öar i Norra rödahavsregionen
Öar i Eritrea större än 5 kvadratkilometer
Mojeidi

Mojeidi är en ö i Eritrea. Den ligger i den östra delen av landet,  km öster om huvudstaden Asmara.

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är juni, med  mm nederbörd.

Källor 

Eritreas öar
Martabam

Martabam är en ö i Eritrea. Den ligger i den nordöstra delen av landet,  km öster om huvudstaden Asmara. Arean är  kvadratkilometer.

Terrängen på Martabam är mycket platt. Öns högsta punkt är  meter över havet. Den sträcker sig 1,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,8 kilometer i öst-västlig riktning.  

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är juni, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Eritreas öar
Öar i Eritrea större än 2 kvadratkilometer
Lake Mandalum

Lake Mandalum är en sjö i Eritrea.   Den ligger i regionen Norra rödahavsregionen, i den norra delen av landet,  km norr om huvudstaden Asmara. Arean är  kvadratkilometer. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km sydväst om Lake Mandalum. Trakten runt Lake Mandalum är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet. Den sträcker sig 1,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,0 kilometer i öst-västlig riktning.

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är maj, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är november, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är juli, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Norra rödahavsregionen
Mahun

Mahun är en ö i Eritrea. Den ligger i den nordöstra delen av landet,  km nordost om huvudstaden Asmara. Arean är  kvadratkilometer.

Terrängen på Mahun är mycket platt. Öns högsta punkt är  meter över havet. Den sträcker sig 4,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 6,7 kilometer i öst-västlig riktning.  

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är juni, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Eritreas öar
Öar i Eritrea större än 10 kvadratkilometer
Maarib

Maarib är en ö i Eritrea. Den ligger i den östra delen av landet,  km öster om huvudstaden Asmara. Arean är  kvadratkilometer.

Terrängen på Maarib är mycket platt. Öns högsta punkt är  meter över havet. Den sträcker sig 1,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,6 kilometer i öst-västlig riktning.  

Klimatförhållandena i området är arida. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är september, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är mars, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Eritreas öar
Janrik Bromé

Klas Janrik Bromé, född 10 mars 1879 i Vissefjärda församling, död 15 mars 1960 i Östersund,
, var en svensk tidningsman och författare. Han var gift med Olga Bromé.

Bromé, som var lantbrukarson, studerade vid folkskollärarseminarium 1897–1899. Han var medarbetare i Oskarshamns-Tidningen 1899, redaktionssekreterare i Gotlänningen 1900, i Jämtlands Tidning 1902, i Härnösands-Posten 1905, redaktör och ägare av Söderhamns-Kuriren 1906–1909, medredaktör i Östersunds-Posten 1910–1913, redaktör av Ljusdals-Posten 1914–1918, av Trävaruindustrien 1915–1928 och av Svenska Landsbygdens kommunaltidning 1919–1927 samt tjänsteman vid länsarkivet i Östersund 1930–1938. Han gjorde studieresor i svenska och norska lappmarker samt  arkivstudier i Norge och Danmark och blev filosofie hedersdoktor i Uppsala 1956.

Bibliografi i urval
I unga år (dikter, 1903)
Ett litet inlägg i lappfrågan (1908)
Striderna om Jämtland och Härjedalen 1676–1679 (1915)
Nasafjäll, ett norrländskt silververks historia (1923)
Karlskrona stads historia (I–III, 1930–1934)
Folkväpningen i Jämtland och Härjedalen 1788 (1932)
Den första jämtlandskartan och två misslyckade gränsmöten (1934)
Östersunds historia (I–II, 1936)
Härjedalen under den stora ofreden (1937)
Jämtlands och Härjedalens historia (II, 1945; III, 1954)
Olof Högberg, Den stora vreden (minnesskrift 1955)

Källor

Noter 

Svenska redaktörer
Svenska fackboksförfattare
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Födda 1879
Avlidna 1960
Män
Personer från Vissefjärda socken
Kieru

Kieru är en ort i Eritrea.   Den ligger i regionen Gash-Barkaregionen, i den västra delen av landet,  km väster om huvudstaden Asmara. Kieru ligger  meter över havet och antalet invånare är .

Terrängen runt Kieru är kuperad åt sydost, men åt nordväst är den platt. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km nordost om Kieru. Runt Kieru är det mycket glesbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Omgivningarna runt Kieru är i huvudsak ett öppet busklandskap. 

I trakten råder ett hett ökenklimat. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är april, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Kommentarer

Källor 

Orter i Gash-Barkaregionen
Kalde spor

Kalde spor är en norsk svartvit dramakrigsfilm från 1962 i regi av Arne Skouen. I rollerna ses bland andra Toralv Maurstad, Henny Moan och Alf Malland.

Handling 
Vintern 1944. I en fjällstuga bor tolv flyktingar. Gruppen måste bege sig därifrån, men Oddmund begär att de ska stanna så att hans käresta Ragnhild kan hinna ikapp dem. På vägen blåser det upp till storm och Ragnhild blir nödställd. Oddmund skickar iväg flyktingarna i förväg och på resans gång omkommer de. 15 år senare försöker Oddmund göra upp med sina samvetskval kopplade till händelsen.

Rollista 
 Toralv Maurstad – Oddmund
 Henny Moan – Ragnhild
 Alf Malland – Tormod
 Ragnhild Hald 		
 Sverre Holm 		
 Egil Lorck 		
 Lasse Næss 		
 Siv Skjønberg

Om filmen 
Kalde spor producerades av bolaget Ara-Film AS med Odd Rohde som upptagningsledare. Filmen regisserades av Arne Skouen som även skrev manus. Fotograf var Ragnar Sørensen och klippare Bjørn Breigutu. Musiken komponerades av Gunnar Sønstevold. Filmen hade premiär den 4 oktober 1962 i Norge och distribuerades av Kommunenes filmcentral. Filmen visades även på Moskvas internationella filmfestival 1963.

Referenser 

Norska dramafilmer
Norska krigsfilmer
Norskspråkiga filmer
Filmer 1962
Svartvita filmer
Andra världskriget på film
Propositio

Propositio är tesen i talet och är den fjärde delen i den klassiska retorikens dispositionsordning. Propositio ger en kort sammanfattning om vad man ska tala om eller lägger enkelt fram talets tes.  Den kommer efter divisio eller partitio och före Argumentatio i dispositionsordningen. 
Efter att talaren introducerat sig själv eller ämnet talet kommer handla om och efter att ha gett lite bakgrundsfakta är det dags att presentera vad som ska sägas i talet eller lägga fram de teser som talet kommer handla om. 
När en talare med hjälp av de föregående stegen i dispositio  har skapat rätt stämning för publiken och gett dem de kunskaper som kan tänkas behövas är publiken mer benägna att ta till sig tesen.

Denna del klargör talets syfte - huvudtanke eller budskap och efter denna delen kan den faktiska argumentationen börja.  Denna del fungerar som en brygga eller passage från bakgrundsinformation till den fakta som ges via argumenten. Propositio är ett eget stycke om man följer den klassiska dispositionsmodellen och kan vara så kort som en enda mening. Ett exempel kan vara ”med ord får vi försöka nå fram till varandra”. Innebörden är att vi genom att tala med varandra kan vi trösta varandra. Eftersom propositio är en sådan liten del av själva talet så är det viktigt att den är genomtänkt för att skapa den starka effekt som den har för avsikt att göra i talet. Inom retoriken handlar det om att skapa de känslor du vill hos din publik. Just denna del av talet bygger mycket på de känslorna. Huruvida du har lyckats med att skapa rätt känsla hittills eller hur du lyckas knyta ihop allt som sägs efteråt för att publikens ska hålla med om din tes eller ditt budskap.

Användning 
Propositio behöver inte alltid skrivas rakt ut i talet. Tillfällen då det inte är lämpligt att uttryckligen nämna tesen kan vara om det redan framkommit i narratio. I status coniecturalis läggs klara bevis för din tes fram och då kan propositio vara överflödigt. Många säger att retorik inte handlar om att övertala utan om att övertyga. Det kan då vara väl så bra att låta din publik med hjälp av dina argument eller narratio tro att de själva kom fram till tesen. Även om det inte alltid är nödvändigt att skriva tesen rakt ut så är tesen en viktig del i skrivprocessen och det är alltid viktigt att ha en specifik tes att utgå från. Om ett tal som har en tydlig motståndare eller som uppgift att övertyga publiken om att något inte är som en annan person säger kan det tvärt emot vara viktigt att ta upp tesen flera gånger. Status definitionis är ett exempel på när ett tal gynnas av att tesen upprepas. Så att publiken förstår att saken gäller något annat än det din motståndare påstår.

Placering 
Det är möjligt att propositio kan komma på andra platser i talet än efter divisio. Om den läggs i början av en text eller ett tal kan du som talare framstå som ärlig och någon som lägger alla kort på bordet från början. Fördelen med att ha tesen mot slutet kan vara att den följer som en logisk slutsats snarare än något som under talet var något publiken skulle bli övertygade om.

Referenser 

Retorik
Providence (TV-serie)

Providence är en amerikansk TV-serie visad första gången 1999.

Dr. Sydney Hansen, en framgångsrik plastikkirurg i Hollywood, slutar på sin praktik och återvänder till sin hemstad Providence i Rhode Island efter att hennes kontrollerande och krävande mamma Lynda plötsligt avlidit. Detta för att hålla ihop sin lätt dysfunktionella familj, bestående av den något disträa pappa Jim som är veterinär, den vilsna systern Joanie och brodern Robbie, som har lite svårt att hålla sig på rätt sida av lagen. Men Sydney får också omvärdera sitt eget liv.

I rollerna (urval) 
Melina Kanakaredes - Dr. Sydney Hansen 
Seth Peterson - Robbie Hansen 
Mike Farrell - Dr. James Hansen 
Paula Cale - Joanie Hansen
Concetta Tomei - Lynda Hansen
Dana Daurey - Heather Tupperman 
Samaria Graham - Izzy Nunez

Se även
 Vem dömer Amy? (liknande tema med framgångsrik person i storstaden som återkommer till hemorten)

Referenser

Externa länkar
 

Amerikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1999
TV-serieavslutningar 2002
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Amerikanska dramaserier
Spöken på TV
Etik (retorik)

Etik inom retoriken har uppmärksammats genom alla tider och är aktuellt även idag. 

Frågor som handlar om etik inom retorik kan handla om vem som borde få lov att använda sig av retorik? Vilka bör man få använda retorik på? Vilka medel bör man få använda sig av för att övertyga? Eller den slutgiltiga frågan: bör vi överhuvudtaget försöka övertyga?

Historik 
Den som kan ses som den första att beröra ämnet retorisk etik är Platon. Platons verk Gorgias består av en dialog som handlar om etisk retorik. I samtalet argumenterar Sokrates med Gorgias om retorik. De argumenterar bland annat om hur retoriken ska användas. Med andra ord om  etik inom retorik. Sokrates för hela tiden Gorgias tankar till nya positioner genom att få honom att hålla med om argument som han sedan själv raserar.

Retorik som manipulation
Under andra världskriget uppmärksammas etik inom retorik. Ibland beskrivs det till och med som en etisk vändning för retoriken. Pat Gehrke kallar problemet som då uppstår för ”the Hitler problem”. The Hitler problem handlar om följderna av att vissa personer som är duktiga på att använda sig av retoriken gör det i ondskefulla syften.  Alltså att retorik blir propaganda eller manipulation.

Samtida teoretiker
En retoriker som ägnat stor del åt etik inom retorik under efterkrigstiden är Kenneth Burke. Burke ställer etiska frågor som vad som får människor att handla? och vilka språkliga mekanismer har betydelse när människor ger skäl för sina handlingar? Och försöker finna svar på dessa. 

En annan retoriker som har stor betydelse för etik inom retorik är Judith Butler.

Referenser 

Retorik
etik
Greta Haapasalo spelande kantele i en bondstuga

Greta Haapasalo spelande kantele i en bondstuga (finska: Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa) är en oljemålning av Robert Wilhelm Ekman från 1868.

Målningen
Målningen avbildar en bondstuga, där den kända kantelespelaren Greta Haapasalo gör ett framförande för en samling andäktiga lyssnare. Där är husfrun och unga herrskapskvinnor och deras barn, en piprökande soldat samt en täljande pojke på golvet.

Proveniens
Målningen köptes av 1869 och finns på Ateneum i Helsingfors i Finland.

Källor
Om Greta Haapasalo spelande kantele i en bondstuga på Finlands nationalgalleris webbplats

Målningar av Robert Wilhelm Ekman
Genremålningar
Målningar på Ateneum
Målningar 1868
Konstverk i Finland i Europeana 280
Målningar med motiv från Finland
Lotsen från Moluckas

Lotsen från Moluckas är en radiopjäs av Harry Martinson från 1937.

Den handlar om Magellans världsomsegling. Verket skrevs först som en opublicerad novell på 1920-talet och omarbetades senare till en radiopjäs. Den sändes första gången i Sveriges radio den 10 januari 1937 i Alf Sjöbergs regi och utgavs senare i bokform. I förordet till boken skrev Gunnar Ollén: "Säkert är Lotsen från Moluckas ett av de mest egenartade hörspel som någonsin framförts. Lyriken med sin rytm av eviga vågor och vidder dominerar helt över det dramatiska, men den spännkraft som Martinson inte ett ögonblick eftersträvat har han ändå fått till skänks genom själva ämnet, det väldiga äventyret."

Källor
Lotsen från Moluckas Sveriges Radio
Harry Martinson Lotsen från Moluckas, FIBs lyrikklubb 1954

Radioteater i Sverige
Verk av Harry Martinson
Bo Berggren

Bo Berggren kan syfta på:

* Bo Berggren (1936–2023), svensk industriman
 Bo Berggren (född 1951), svensk ishockeyspelare
Nord 80

Nord 80 är en segelbåt, konstruerad 1974 av Olle Enderlein. Båten tillverkades av Nordverk Marin AB  i Uddevalla.

Historia 
Nord 80 konstruerades 1974. Första båt levererades sommaren 1975. Den finns i två versioner, Mark 1 1975 - 1977 och mark 2 1978 - 1984. Mark 2 har en högre mast.

Referenser
http://www.maringuiden.se/batguiden/;batID=1559&battypID=7
http://www.sailguide.com/batfakta/1014
https://web.archive.org/web/20160402121039/http://matbrev.svensksegling.se/Files/SrsPdf2016/Nord%2080%20-1977.pdf
https://web.archive.org/web/20160402114823/http://matbrev.svensksegling.se/Files/SrsPdf2016/Nord%2080%201978-.pdf
Nord 80 -1977
Nord 80 1978-
Enstaka ritningar på Sjöhistoriskas digitala museum:

Noter

Kölbåtar
Norbert Hofer

Norbert Gerwald Hofer, född 2 mars 1971 i Vorau i Steiermark, är en österrikisk politiker och flygingenjör tillhörig det nationalkonservativa, eller högerpopulistiska, österrikiska frihetspartiet, FPÖ, och sedan 2013 andre vice talman i det österrikiska nationalrådet. Hofer har varit engagerad i FPÖ sedan 1994. Hofer går med käpp efter en skärmflygningsolycka år 2003.

Vid presidentvalet i Österrike 2016 var han en av kandidaterna. I första omgången av presidentvalet fick han den största röstandelen med 35% av rösterna och gick därmed vidare till den andra omgången den 22 maj, tillsammans med den oberoende kandidaten Alexander Van der Bellen, tidigare partiledare för de gröna, som fick 21% av rösterna. Efter att andra valomgången ogiltigförklarats i domstol förlorade Hofer omvalet till Van der Bellen.

Ogiltigförklarat presidentval 2016 
I det Österrikiska presidentvalet år 2016 fick Hofer flest röster av alla registrerade kandidater, 35,1 procent, och gick vidare till en andra valomgång. I den andra valomgången förlorade han med röstsiffrorna 49,7 procent för Hofer, mot 50,3 procent för Van der Bellen.

Den 1 juli 2016 ogiltigförklarade den österrikiska författningsdomstolen presidentvalet grundat på de fel som förekommit i valprocessen. Överklagan angående fel gällde, bland annat, att poströster som i slutändan avgjorde valet till Van der Bellens fördel öppnades redan innan vallokalerna stängts. Vidare räknades rösterna av personer som inte var behöriga, och det fanns fall där icke röstberättigade, så som underåriga och utlänningar, kunnat rösta. De fel som begått ansågs vara så allvarliga att valet ogiltigförklarades.

När den sittande förbundspresidenten avgick, den 8 juli 2016, övertogs förbundspresidentsämbetet av ett statschefskollegium bestående av nationalrådets talman, förste vice talman och andre vice talman. Norbert Hofer, i egenskap av tredje vice talman, kom därför att tillsammans med sina talmanskolleger utöva statschefsämbetet i Österrike fram till dess Van der Bellen tillträdde som nyvald president. 

Nytt presidentval skulle först hållas den 2 oktober 2016. Då kuverten för valsedlar visade sig ha så svag lim att de riskerade att gå att öppna obemärkt ändrades valdagen till den 4 december 2016. Inrikesminister Wolfgang Sobotka (ÖVP) och utrikesminister Sebastian Kurz (ÖVP) föreslog bägge att OSSE skulle postera valobservatörer i alla de valdistrikt där felaktigheterna begåtts.

I valet den 4 december förlorade Hofer slutligen med röstandel 46,21 procent mot Van der Bellens 53,79 procent.

Referenser

Externa länkar

FPÖ-politiker
Personer från Steiermark
Födda 1971
Levande personer
Män
Den andra chansen

Den andra chansen (Originaltitel: Second Chances) är en amerikansk tv-serie visad första gången 1993. I svensk TV visades serien på TV4 1995.

En jordbävning som drabbade södra Kalifornien den 17 januari 1994 skadade TV-seriens inspelningsmiljöer och CBS bestämde sig då för att lägga ner serien istället för att investera i att bygga upp nya kulisser och förlänga serien.

Handling 
Den lilla staden Santa Rita i Kalifornien framstår som den perfekta staden, men skenet bedrar, mycket drama pågår under den idylliska ytan.

I rollerna (urval) 
Connie Sellecca - Dianne Benedict 
Matt Salinger - Mike Chulack 
Megan Follows - Kate Benedict 
Jennifer Lopez - Melinda Lopez 
Ray Wise - Judge Jim Stinson
Pepe Serna - Salvador Lopez 
Justin Lazard - Kevin Cook 
Ramy Zada - Det. Jerry Kuntz 
Stephen Nichols - Tommy Simmons 
Michelle Phillips - Joanna Russell 
Sean Fitzgerald - Brian Christianson 
Danny Gonzalez - Cesar Lopez 
John Chaidez - Johnny Lopez 
Frances Lee McCain - Felicity Cook 
Ronny Cox - George Cook 
Robert Duncan McNeill - Pete Dyson 
John Schneider - Richard McGill 
Erich Anderson - Bruce Christianson

Källor

Externa länkar
 

Amerikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1993
TV-serieavslutningar 1994
Amerikanska dramaserier
Johan Jansson

Johan Jansson (Janson) kan syfta på:

Johan Jansson i Saxån (1833–1906), svensk bruksägare och riksdagsman
Johan Janson i Hennickehammar (1837–1898), svensk bruksägare och riksdagsman
Johan Jansson (1892–1943), svensk simhoppare och olympisk medaljör
Johan Jansson Beck-Friis (född 1959), svensk veterinär

Se även 
Johan Jeansson (1831–1896), svensk grosshandlare och riksdagsman
Johan Janssen (1872–1960), svensk borgmästare
Lepismatidae

Lepismatidae är en insektsfamilj, ofta kallad silverborstsvansar inom ordningen fjällborstsvansar (Zygentoma), vilken bland annat omfattar silverfiskarna. Familjen består av primitiva, vinglösa insekter med spolformiga fjällförsedda kroppar med tre stjärtspröt.

Systematik 
Lepismatidae tillhör ordningen Zygentoma, kallad fjällborstsvansar eller silverborstsvansar på svenska, vilken tidigare bar det vetenskapliga namnet Thysanura. Ordningen, vars mest typiska drag är deras tre långa stjärttrådar omfattar de tre familjerna Lepidotrichidae, Nicoletiidae och Lepismatidae.

Tillsammans med hoppborstsvansarna, anses fjällborstsvansarna, inklusive silverborstsvansarna tillhöra de äldsta och mest primitiva insekterna. De utvecklades senast under mellersta devon men kanske så tidigt som sen silur, mer än 400 miljoner år sedan. Vissa fossilerade gångar, så kallade Stiaria intermedia från paleozoikum som brukar tillskrivas hoppborstsvansar kan vara gjorda av fjällborstsvansar. Den äldsta faktiska fossila lämningen av en släkting till dagens silverbortsvansar är av arten Ramsdelepidon schusteri och dateras vara cirka 300 miljoner år gammal. Den är funnen i de nordamerikanska övre karbonlagren i Illinois.

Släkten 
I alfabetisk ordning enligt Catalouge of Life 2011:
 Acrotelsa
 Allacrotelsa
 Anallacrotelsa
 Ctenolepisma
 Heterolepisma
 Lepisma
 Leucolepisma 
 Mirolepisma
 Prolepismina
 Stylifera
 Thermobia

Källor 

Silverborstsvansar
Berusad av framgång

Berusad av framgång (engelska: My Favorite Year) är en amerikansk komedifilm från 1982 i regi av Richard Benjamin. Huvudrollerna spelas av Peter O'Toole, Mark Linn-Baker, Jessica Harper och Joseph Bologna. O'Toole nominerades till en Oscar för bästa manliga huvudroll 1982.

Rollista i urval 

 Peter O'Toole - Alan Swann
 Mark Linn-Baker - Benjy Stone
 Jessica Harper - K.C. Downing
 Joseph Bologna - Stan "King" Kaiser
 Bill Macy - Sy Benson
 Ramon Sison - Rookie Carroca
 Lainie Kazan - Belle Carroca
 Lou Jacobi - farbror Morty
 Adolph Green - Leo Silver
 Anne De Salvo - Alice Miller
 Basil Hoffman - Herb Lee
 George Wyner - Myron Fein
 Cameron Mitchell - Karl Rojeck
 Selma Diamond - Lil
 Corinne Bohrer - Bonnie
 Gloria Stuart - Mrs. Horn
 Cady McClain - Tess Swann

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1982
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska komedifilmer
1954 på film
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Filmer om alkoholism
Filmer om television
Filmer om skådespelare
Snacka om spöken

Snacka om spöken (eng: High Spirits) är en fantasyfilm från 1988 i regi av Neil Jordan. I huvudrollerna ses Steve Guttenberg, Daryl Hannah, Beverly D'Angelo, Liam Neeson och Peter O'Toole.

Rollista i urval 

Daryl Hannah - Mary Plunkett Brogan
Peter O'Toole - Peter Plunkett
Steve Guttenberg - Jack
Beverly D'Angelo - Sharon
Liam Neeson - Martin Brogan
Jennifer Tilly - Miranda
Peter Gallagher - Broder Tony
Ray McAnally - Plunkett Senior
Martin Ferrero - Malcolm
Connie Booth - Marge
Donal McCann - Eamon
Liz Smith - Mrs. Plunkett
Mary Coughlan - Katie
Ruby Buchanan - tant Nan
Isolde Cazelet - Julia
Aimée Delamain - gammelmormor Plunkett
Tom Hickey - Sampson
Krista Hornish - Wendy
Little John - Gateman
Preston Lockwood - farbror Peter
Paul O'Sullivan - Graham
Hilary Reynolds - Patricia
Tony Rohr - Christy
Matthew Wright - Woody

Externa länkar 

Amerikanska filmer 1988
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska spökfilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Filmer i regi av Neil Jordan