kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vochysia tomentosa

Vochysia tomentosa är en tvåhjärtbladig växtart som först beskrevs av Georg Friedrich Wilhelm Meyer, och fick sitt nu gällande namn av Dc.. Vochysia tomentosa ingår i släktet Vochysia och familjen Vochysiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Myrtenordningen
tomentosa
Vochysia tucanorum

Vochysia tucanorum är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Carl Friedrich Philipp von Martius. Vochysia tucanorum ingår i släktet Vochysia och familjen Vochysiaceae. Utöver nominatformen finns också underarten V. t. fastigiata.

Bildgalleri

Källor 

Myrtenordningen
tucanorum
Vochysia venezuelana

Vochysia venezuelana är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Stafleu. Vochysia venezuelana ingår i släktet Vochysia och familjen Vochysiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Myrtenordningen
venezuelana
Vochysia venulosa

Vochysia venulosa är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Johannes Eugen ius Bülow Warming. Vochysia venulosa ingår i släktet Vochysia och familjen Vochysiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Myrtenordningen
venulosa
Vochysia vismiifolia

Vochysia vismiifolia är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Richard Spruce och Johannes Eugen ius Bülow Warming. Vochysia vismiifolia ingår i släktet Vochysia och familjen Vochysiaceae. Utöver nominatformen finns också underarten V. v. densissima.

Källor 

Myrtenordningen
vismiifolia
Alakylä

Alakylä (på svenska Nederby, Nederbyn, Nerbyn, Neriby) är ett ortnamn i Finland:

 Alakylä, Alajärvi – en by i Alajärvi
 Alakylä, Kittilä – en by i Kittilä
 Alakylä, Nousis – en by i Nousis
 Alakylä, Pyhäjärvi – by i Pyhäjärvi i det till Sovjetunionen avträdda området på Karelska näset
 Alakylä, Rimito – en by i Rimito
 Alakylä, Seinäjoki – en stadsdel i Seinäjoki
 Alakylä, Toholampi – en by i Toholampi
 Alakylä, Uleåborg – en stadsdel i Uleåborg
 Alakylä, Utajärvi – en by vid Ule älv i Utajärvi
 Alakylä, Valkeasaari – en by i Valkeasaari (ryska: Beloostrov) vid den tidigare rysk-finska gränsen på Karelska näset
 Alakylä – en by i Sastmola, se Nederbyn, Sastmola
 Alakylä, Patis – en by i Patis
 Alakylä, Vittisbofjärd – en by i Vittisbofjärd (svenska: Nederby)
 Alakylä – en by i Bötom, se Nederbyn, Bötom
Helena Herslow

Helena Katarina Herslow, född 27 november 1875 i Stockholm, död 7 februari 1944 i Stockholm, var en svensk målare.

Hon var dotter till juristen Ernst Herslow (1838–1926) och Josephine Grønn. Hon var syster till Kaia Anna Helena Herslow (1873–1966), Hulda Elisabeth Herslow (1874–1961), Carl Herslow (1877–1965) och Ernst Christian Herslow (1881-1944). Helena Herslows farbror var tidningsmannen Carl Herslow.

Helena Herslow studerade på Tekniska skolan i Stockholm åren 1893–1896 och vid Konstakademien i Stockholm åren 1897–1902. Hon studerade vidare i Paris för den franske målaren Lucien Simon (1861–1945) och för den postimpressionistiske franske landskapsmålaren René Ménard (1862–1930) åren 1903 och 1906. René Ménard blev utnämnd till professor vid Académie de la Grande Chaumière år 1904, då Helena Herslow studerade där. Konstnärerna Lucien Simon och René Ménard, som Helena Herslow studerade för, var båda medlemmar i den franska gruppen Bande Noire, ett smeknamn som gavs av konstkritikerna under årtiondena kring 1900–1910, och som gjorde tydligt motstånd mot impressionistiska målningar.

Efter studierna i Paris gjorde Helena Herslow resor i Tyskland och Italien.

Hon målade porträtt, stilleben, interiörer och blommor.

Helena Herslow var kommissarie för Liljevalchs utställning på Djurgården i Stockholm 1917. Samma år arrangerade Svenska Slöjdföreningen den så kallade Hemutställningen 1917 i Liljevalchs konsthall vid, då inredningsarkitekten och möbelformgivaren David Blomberg var kommissarie och deltagare i utställningen.

År 1920 höll Herslow en utställning i Västerås tillsammans med sina konstnärskamrater Esther Salmson och Elsa Zetterberg-Ström (även: Elsa Ström-Zetterberg).

Helena Herslow är begravd på Lovö kyrkogård.

Signatur
 Art Signature Dictionary, Helena Herslow.

Källor 
 Svenska Konstnärer, Biografisk handbok, VäBo Förlag, Vänersborg. 1993, sidan 216. VäBo Förlag, Drottninggatan 8, 462 30 Vänersborg. 1993, Redaktionsgruppen. . 
 Helena Herslow i Konstnärslexikon Amanda.

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Stockholm
Födda 1875
Avlidna 1944
Kvinnor
Orto Botanico

Orto Botanico, även Orto Botanico di Roma och Orto Botanico dell'Università di Roma "La Sapienza", är en botanisk trädgård, belägen vid Janiculum i Rom. Den nuvarande trädgården anlades 1883, men dess föregångare grundades 1513. Orto Botanico har omkring 3000 plantsorter, bland andra Cedrus deodara, Dasylirion glaucophyllum, Dasylirion acrotrichum, Erythrina crista-galli och Liquidambar orientalis.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Botaniska trädgårdar i Italien
Kultur i Rom
Rione Trastevere
Trädgårdar i Rom
Salomon Antman

Salomon Antman, född 15 december 1772 i Torneå, död 16 mars 1860 i Haparanda, var en svensk präst.

Salomon Antman, vars far med samma namn var komminister, blev student i Uppsala hösten 1791 och prästvigdes 1798 till adjunkt i Nedertorneå församling med transport till Piteå landsförsamling 1798 men återkom till Torneå redan efter ett halvår. År 1800 blev han vice skolmästare i Torneå men återigen adjunkt 1802, vice skolmästare 1804, nådårspredikant i Övertorneå församling  1805 och vakanspredikant där 1806–1811. År 1811 tillträdde han som komminister i Nederluleå församling samt fick efter pastoralexamen 1818 pastors värdighet 1819.

År 1822 utnämndes han till kyrkoherde i Nedertorneå och tillträdde 1823. Församlingen hade då varit utan kyrkoherde sedan 1809. Vid freden i Fredrikshamn styckades socknen i två delar, en rysk och en svensk. Moderkyrkan låg på ryska sidan och användes av svenska Nedertorneå församling i mer än 10 år. Först 1823 kunde en kyrkogård  i svenska Nedertorneå tas i bruk och 1825 stod en ny kyrka färdig. Antman verkade under en tid då socknen och församlingen undergick stora förändringar.

Antman blev honorarieprost 1824 och kontraktsprost 1843. Han avled 1860 som stiftets senior. Hans porträtt fanns i gamla Nedertorneå-Haparanda kyrka men förstördes vid kyrkans brand 1964 och är bevarat endast som fotografi.

Källor 
Leonard Bygdén, Hernösands stifts herdaminne, 2, 1923.
Nils Svanberg, Det äldsta Haparanda 1600–1900, 1986.

män
Födda 1772
Avlidna 1860
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Torneå
Elsa Zetterberg-Ström

Elsa Hertha Maria Zetterberg-Ström, född 30 januari 1870 i Stockholm, död 21 april 1939 i Stockholm, var en svensk målare och grafiker.

Hon var dotter till intendenten vid generalpoststyrelsen Ludvig Ström och Hertha Zetterberg. Hon bedrev först självstudier inom konsten och reste tillsammans med Berta Wilhelmson och Märta Norberg på en studieresa till Paris 1896. Hon studerade sedan vid Konstakademien i Stockholm 1897–1903 där hon även deltog i Axel Tallbergs etsningskurs. Hon reste till Tyskland och Italien 1906 på en kombinerad studie- och målarresa innan hon for vidare till Paris 1909 där hon fick möjlighet att studera för marinmålaren Lucien Simon och landskapsmålaren Menrad. Tillsammans med Esther Salmson och Helena Herslow ställde hon ut i Västerås 1920. Som medlem i Föreningen Svenska Konstnärinnor deltog hon i de flesta av föreningens utställningar och utställningar arrangerade av Sveriges allmänna konstförening samt konstutställningen i Helsingborg 1903 och Baltiska utställningen i Malmö. Hon var representerad vid internationella utställningar i USA, Danmark och Norge. Separat arrangerade hon endast en utställning i Stockholm 1919. Hennes konst består av mariner, stilleben och landskapstolkningar från bland annat Gotland och Strömsö.

Signatur
 Art Signature Dictionary, Elsa Zetterberg-Ström, också välkänd som Ström-Zetterberg (1870-1939).

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 292, Allhems Förlag, Malmö. 
 Elsa Zetterberg-Ström i Konstnärslexikonett Amanda.
 Elsa Zetterberg-Ström Svenska konstnärer. Biografisk handbok/sidan 435, (1980).

Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Stockholm
Kvinnor
Födda 1870
Avlidna 1939
Svenska grafiker under 1900-talet
Ylikylä

Ylikylä (på svenska Överby, Överbyn) är ett allmänt ortnamn i Finland:

Ylikylä by i Alajärvi
Ylikylä by i Artsjö
 Ylikylä, Rosnäs bostadsområde i Rosnäs i Björneborg
Ylikylä by i Halso
Ylikylä område i Hyvinge
Ylikylä by i Koskis
Ylikylä by i Janakkala
Ylikylä by i S:t Karins
Ylikylä by i Kauhava
Ylikylä by i Kemijärvi
Ylikylä delområde i Kempele
Ylikylä by i Kiminge
Ylikylä by i Kortesjärvi
Ylikylä by i Lappo
Ylikylä by i S:t Mårtens
Ylikylä bydel i Södermark i Norrmark
Ylikylä by i Nurmes
Ylikylä by i Nurmijärvi
Ylikylä by i Pyhäranta
Ylikylä by i Rimito
Ylikylä by i Ristijärvi
Ylikylä by i Rovaniemi
Ylikylä by i Seinäjoki
Ylikylä by i Vaala
Ylikylä by i Vemo
Ylikylä by i Vindala
Ylikylä by i Yläne
Ylikylä gårdsgrupp i Vepsä i Överkiminge

Överby (finska Ylikylä) by i Vittisbofjärd
Överbyn (finska Ylikylä) by i Bötom
Överbyn del av Svartbäck by i Pyttis
Ahola

Ahola är ett finskt släkt- och ortnamn och kan syfta på:

Företag
Ahola Transport – en av Nordens större privatägda transportkonc

Geografi
 Ahola, Haapajärvi, by i Haapajärvi 
 Ahola, Joutseno, by i Joutseno 
 Ahola, Kirvus – en by i Kirvus 
 Ahola, Messuby – en by/stadsdel i Messuby 
 Ahola, Posio – en centralort i Posio kommun 
 Ahola, Tervola – en tätort i Tervola kommun 
 Ahola (Träskända) – en finländsk villa och konstnärshem Villa Vårbacka strax söder om Träskända

Personer med efternamnet Ahola
Aarne Ahola (1910–1994), löjtnant och Mannerheimriddare
Arvo Ahola (1908–1998), major och Mannerheimriddare
Jarkko Ahola (1977–), sångare i Teräsbetoni
Jouko Ahola (född 1970), strongman och skådespelare
Mika Ahola (1974–2012), enduroförare
Eskola

Eskola är ett finskt släkt- och ortnamn och kan syfta på:

Geografi
Eskola, Kannus – en by i Kannus

Personer med efternamnet Eskola
Antti Eskola (född 1934), sociolog och professor i socialpsykologi
Jalmari Eskola (1886–1958), friidrottare
Kusti Eskola (1911–2003), politiker och minister i bland annat regeringen Kekkonen IV
Pentti Eskola (1883–1964), geolog och kemist
Myllykoski

Myllykoski kan syfta på:

Geografi
 Myllykoski, Kouvola – tätort i Kouvola
 Myllykoski kyrka – en kyrka i Myllykoski i Kouvola
Myllykoski, Toholampi – by i Toholampi
Myllykoski, Ylistaro – by i Ylistaro
Myllykoski, Kuusamo – fors i Kuusamo

Företag
Myllykoski Oyj – finländskt skogsindustriföretag
Myllykoski Paper Oy – Myllykoski Oyj:s dotterbolag
Carl Streckfuss

Adolf Friedrich Carl Streckfuss, född den 20 september 1779 i Gera, död den 26 juli 1844 i Berlin, var en tysk skald och översättare. 

Streckfuss studerede juridik 1797–1800 i Leipzig, levde en tid i Trieste och Wien, senare som advokat i Zeitz. Han blev 1807 sekreterare vid stiftsregeringen där och 1812 i Dresden. År 1819 utnämndes han till överregeringsråd i Berlin och blev 1840 medlem av statsrådet. Hans egna arbeten — Gedichte (1804), eposet Ruth, tragedin Belmonte, romanerna Klementine Wallner och Julie von Lindau, Erzählungen och Neuere Dichtungen — är inte särskilt märkvärdiga, men genom sina översättningar från italienskan (Ariostos Rasender Roland, Tassos Befreites Jerusalem och Dantes Göttliche Komödie) vann han ett ansett namn. Hans son Adolf Streckfuss (1823–1895) skrev främst historiska romaner. Bland dem märks Friedrich der Erste und die Quitzows (1859) och Die von Hohenwald.

Källor

Noter

Tyska advokater
Tyska ämbetsmän under 1800-talet
Tyska poeter under 1800-talet
Tyskspråkiga poeter
Tyska översättare
Tyskspråkiga översättare
Översättare från italienska
Tyska författare under 1800-talet
Personer från Thüringen
Födda 1779
Avlidna 1844
Män
Salmonsens
Myllykoski Oyj

Myllykoski Oyj var en finländsk skogsindustrikoncern grundad 1892 som Myllykoski träsliperi Ab i Anjalankoski. Verksamheten i Finland drevs av dotterbolaget Myllykoski Paper Oy.

Efter ekonomiska svårigheter inom Myllykoskikoncernen offentliggjorde UPM-Kymmene i december 2010 ett planerat köp av Myllykoski och dess samarbetspartner Rhein Papier. Affären värd 900 miljoner euro godkändes 13 juli 2011 av Europeiska kommissionen som inte såg hinder för konkurrens.

Källor

Finländska massa- och papperstillverkare
Företag bildade 1892
Giovanni Rosini

Giovanni Rosini, född den 24 juni 1776 i Lucignano, död den 16 maj 1855 i Pisa, var en italiensk författare.
 
Rosini blev 1804 professor i italiensk litteratur vid universitetet i Pisa cch utnämndes till livstidssenator för Toskana 
1848. Bland Rosinis arbeten märks dikten La nozze di Giove e di Latona (1810), som besjunger Napoleon I:s förmälning med Marie-Louise, romanerna La monaca di Monza (1829; flera upplagor) och Luisa Strozzi (1833), skådespelet Torquato Tasso (1835) samt det konsthistoriska verket Storia della pittura italiana (1839-47; 2:a upplagan 1848-54), rikligt försett med kopparstick.

Källor 

 

Italienska litteraturvetare
Italienska konsthistoriker
Italienska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Pisa
Italienska romanförfattare
Italienskspråkiga romanförfattare
Italienska författare under 1800-talet
Födda 1776
Avlidna 1855
Män
Ugglan
Kauppalehti

Kauppalehti är en finsk näringslivsinriktad dagstidning som grundades 1898. Tidningen är en del av Alma Media-koncernen. Kauppalehti hade enligt Levikintarkastus år 2013 en upplaga på 57 367 exemplar.

Källor

Affärstidningar
Dagstidningar startade 1898
Finländska dagstidningar
Finskspråkiga dagstidningar
Zaglossus hacketti

Zaglossus hacketti är en utdöd däggdjursart som beskrevs av den australiske paleontologen Ludwig Glauert, 1914. Arten ingick i släktet långnäbbiga myrpiggsvin och familjen myrpiggsvin.

Fynd av Z. hacketti har gjorts i delstaten Väst-Australien, i Australien. Djuret var nästan en meter lång, en halvmeter hög och vägde ungefär 30 kilogram. Det gör arten till det största kloakdjuret genom tiderna.

Fynd 
Endast ett fåtal benfynd föreligger. Det är därför osäkert om arten faktiskt tillhör släktet Zaglossus. Några av fynden har skador som tyder på att djuret jagades av människor.

Källor 

Långnäbbiga myrpiggsvin
hacketti
Däggdjur i australiska regionen 
Förhistoriska däggdjur
Zaglossus robustus

Zaglossus robustus är en utdöd däggdjursart som beskrevs av William Sutherland Dun, 1895. Arten ingick i släktet långnäbbiga myrpiggsvin och familjen myrpiggsvin.

De fynd som gjorts är från mellersta miocen (ungefär 13-14 miljoner år sedan) och gjordes i Gulgong, i New South Wales i Australien. Ett fossil som tidigare troddes vara näbbdjur , Ornithorhynchus maximus visade sig senare vara ett överarmsben från Z. robustus.

Källor 
 

Långnäbbiga myrpiggsvin
robustus
Däggdjur i australiska regionen 
Förhistoriska däggdjur
Katsura (växt)

Katsura (Cercidiphyllum japonicum) är en katsuraväxtart som beskrevs av Philipp Franz von Siebold och Zucc.. Katsura ingår i släktet katsuror, och familjen katsuraväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är ett upp till 20 meter högt träd som i sällsynta fall blir högre. Ett exemplar har ofta flera stammar. Bladen är runda eller liknar ett hjärta i formen. Under hösten har löven en doft som liknar papperskakornas doft. Katsura utvecklar 2,5 cm långa baljkapslar.

Utbredningsområdet sträcker sig över centrala och östra Kina (provinserna Zhejiang, Sichuan, Shanxi, Shaanxi, Jiangxi, Hunan, Hubei, Henan, Gansu, Anhui och Yunnan) samt över Japan. Arten växer i kulliga områden och i bergstrakter mellan 600 och 2700 meter över havet. Katsura ingår i tempererade lövfällande skogar som ofta ligger nära vattendrag. I Japan hittas den ofta tillsammans med Fraxinus platypoda och Pterocarya rhoifolia.

Arten blommar under våren och trädets frön har små vingar så att de sprids med vinden. Dessa frön behöver solsken för att utvecklas. Trädet kan leva flera hundra år.

Katsurans trä används för olika föremål och andra delar av trädet brukas i den traditionella medicinen. Fröns låga förmåga att utveckla sig kan påverka beståndet negativ. Vattendragens omvandling till kanaler kan i Japan hota lokala populationer. Arten har fortfarande en stor utbredning. Den listas av IUCN som livskraftig (LC).

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Katsuror
Storbladig katsura

Storbladig katsura (Cercidiphyllum magnificum) är en katsuraväxtart som först beskrevs av Takenoshin Nakai, och fick sitt nu gällande namn av Takenoshin Nakai. Cercidiphyllum magnificum ingår i släktet katsuror, och familjen katsuraväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Beskrivning 
Barken är först slät og ljusgrön, men snart blir den ljusgrå med tydliga korkporer. Gamla grenar och stammar får en nästan slät, grå bark.  Knopparna sitter omväxlande på varsin sida och är röda och spetsiga, Bladen är hjärtformade med tandade kanter. Ovansidan är skrynklig och ljusgrön, medan undersidan är något mer grå. Under hösten blir de gulgröna. 

Blomningen sker före lövsprickningen i april. Blommorna är antingen hanblommor eller honblommor, båda är oregelbundna och saknar både kron- och bägarblad. Frukten är en balja.

Rotnätet består av kraftiga huvudrötter, som bildar ett hjärtformat rotsystem. De minsta rötterna ligger dock närmast jordytan där de bildar en tät väv.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Katsuror
Cercidiphyllum
Aeonium

Aeonium är ett släkte av fetbladsväxter. Aeonium ingår i familjen fetbladsväxter.

Dottertaxa till Aeonium, i alfabetisk ordning 

 Aeonium aguajilvense
 Aeonium aizoon
 Aeonium anagense
 Aeonium appendiculatum
 Aeonium arboreum
 Aeonium aureozoon
 Aeonium aureum
 Aeonium balsamiferum
 Aeonium banaresii
 Aeonium beltranii
 Aeonium bollei
 Aeonium bornmuelleri
 Aeonium bramwellii
 Aeonium bravoanum
 Aeonium burchardii
 Aeonium cabrerae
 Aeonium canariense
 Aeonium candelariense
 Aeonium casanovense
 Aeonium castellodecorum
 Aeonium castello-paivae
 Aeonium castelloplanum
 Aeonium ciliatum
 Aeonium cilifolium
 Aeonium cuneatum
 Aeonium davidbramwellii
 Aeonium decorum
 Aeonium diplocyclum
 Aeonium dodrantale
 Aeonium edgari
 Aeonium escobarii
 Aeonium glandulosum
 Aeonium glutinosum
 Aeonium gomerense
 Aeonium goochiae
 Aeonium gorgoneum
 Aeonium hawbicum
 Aeonium haworthii
 Aeonium hernandezii
 Aeonium hierrense
 Aeonium holospathulatum
 Aeonium hybridum
 Aeonium isorense
 Aeonium jacobsenii
 Aeonium junoniae
 Aeonium kunkelii
 Aeonium lambii
 Aeonium lancerottense
 Aeonium laxiflorum
 Aeonium lemsii
 Aeonium leucoblepharum
 Aeonium lidii
 Aeonium lindleyi
 Aeonium loartei
 Aeonium lowei
 Aeonium mascaense
 Aeonium meridionale
 Aeonium mixtum
 Aeonium nobile
 Aeonium nogalesii
 Aeonium occidentale
 Aeonium ombriosum
 Aeonium orbelindense
 Aeonium percarneum
 Aeonium perezii
 Aeonium praegeri
 Aeonium proliferum
 Aeonium pseudohawbicum
 Aeonium riosjordanae
 Aeonium robustum
 Aeonium rowleyi
 Aeonium sanctisebastianii
 Aeonium santosianum
 Aeonium saundersii
 Aeonium sedifolium
 Aeonium septentrionale
 Aeonium simsii
 Aeonium smithii
 Aeonium spathulatum
 Aeonium splendens
 Aeonium stuessyi
 Aeonium sventenii
 Aeonium tabulicum
 Aeonium tabuliforme
 Aeonium tenensis
 Aeonium teneriffae
 Aeonium tijarafense
 Aeonium timensis
 Aeonium undulatum
 Aeonium urbicum
 Aeonium valverdense
 Aeonium vegamorai
 Aeonium velutinum
 Aeonium wildpretii
 Aeonium voggenreiteri

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
Aeonium
Aeonium aguajilvense

Aeonium aguajilvense är en fetbladsväxtart som beskrevs av A. Banares. Aeonium aguajilvense ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
aguajilvense
Aeonium aizoon

Aeonium aizoon är en fetbladsväxtart som först beskrevs av Carl August Bolle, och fick sitt nu gällande namn av T.H.M. Mes. Aeonium aizoon ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
aizoon
Aeonium anagense

Aeonium anagense är en fetbladsväxtart som beskrevs av Paul V. Heath. Aeonium anagense ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
anagense
Aeonium appendiculatum

Aeonium appendiculatum är en fetbladsväxtart som beskrevs av A. Banares Baudet. Aeonium appendiculatum ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
appendiculatum
Aeonium aureum

Aeonium aureum är en fetbladsväxtart som först beskrevs av Christen Smith och Jens Wilken Hornemann, och fick sitt nu gällande namn av T.H.M. Mes. Aeonium aureum ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
aureum
Aeonium balsamiferum

Aeonium balsamiferum är en fetbladsväxtart som beskrevs av Philip Barker Webb och Berth.. Aeonium balsamiferum ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
balsamiferum
Aeonium banaresii

Aeonium banaresii är en fetbladsväxtart som beskrevs av Tavorm. och S.Tavorm.. Aeonium banaresii ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
banaresii
Aeonium beltranii

Aeonium beltranii är en fetbladsväxtart som beskrevs av A. Bañares Baudet. Aeonium beltranii ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
beltranii
Aeonium bollei

Aeonium bollei är en fetbladsväxtart som beskrevs av Kunkel. Aeonium bollei ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
bollei
Aeonium bornmuelleri

Aeonium bornmuelleri är en fetbladsväxtart som beskrevs av Bañares. Aeonium bornmuelleri ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
bornmuelleri
Aeonium bramwellii

Aeonium bramwellii är en fetbladsväxtart som beskrevs av Rowley. Aeonium bramwellii ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
bramwellii
Aeonium bravoanum

Aeonium bravoanum är en fetbladsväxtart som beskrevs av David Bramwell och Rowley. Aeonium bravoanum ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
bravoanum
Aeonium burchardii

Aeonium burchardii är en fetbladsväxtart som först beskrevs av Praeger, och fick sitt nu gällande namn av Praeger. Aeonium burchardii ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
burchardii
Aeonium cabrerae

Aeonium cabrerae är en fetbladsväxtart som först beskrevs av A. Santos, och fick sitt nu gällande namn av A. Banares. Aeonium cabrerae ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
cabrerae
Aeonium canariense

Aeonium canariense är en fetbladsväxtart. Aeonium canariense ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 A. c. canariense
 A. c. christii
 A. c. latifolium
 A. c. virgineum
 A. c. palmense
 A. c. subplanum

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
canariense
Aeonium candelariense

Aeonium candelariense är en fetbladsväxtart som beskrevs av Bañares. Aeonium candelariense ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
candelariense
Aeonium casanovense

Aeonium casanovense är en fetbladsväxtart som beskrevs av Bañares. Aeonium casanovense ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Fetbladsväxter
casanovense
Aeonium castello-paivae

Aeonium castello-paivae är en fetbladsväxtart som beskrevs av C. Bolle. Aeonium castello-paivae ingår i släktet Aeonium och familjen fetbladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fetbladsväxter
castello-paivae