kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vaahersalo (halvö i Haukivesi)

Vaahersalo är en halvö i Finland. Den ligger i kommunen Rantasalmi i landskapet Södra Savolax, i den sydöstra delen av landet,  km nordost om huvudstaden Helsingfors. Halvön sträcker sig omkring två kilometer åt sydöst och är omkring en kilometer bred. Den ligger I Haukivesi och avskiljs från ett annat näs genom sjön Vaahersalonlampi.

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Källor 

Öar i Rantasalmi
Uutosenjärvi

Uutosenjärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Kittilä i landskapet Lappland, i den norra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uutosenjärvi ligger  meter över havet. I omgivningarna runt Uutosenjärvi växer huvudsakligen  Arean är  hektar och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Kittilä
Dorota Sitańska

Dorota Sitańska, född Piekarskich 1767, död efter 1797, var en polsk ballerina, aktiv 1778-1797. Hon använde ofta artistnamnet Małgorzatą Sitańska.

Hon tillhörde greve Antoni Tyzenhauz livegna och placerades av honom i hans privata balettskola, som låg på hans egendom i Grodno och Postawy. 
Hon debuterade vid elva års ålder i "Baletu wieśniackiego" i Grodno år 1778. 

Hon testamenterades till kungen tillsammans med hela baletten 1785. Hon var sedan engagerad vid kungliga baletten Hans Majestäts Nationaldansare i Nationalteatern, Warszawa. Det balettsällskap på 30 dansare, som hade skapats på initiativ av den balettintresserade Tyzenhauz, och tränats upp av François Gabriel Le Doux från Paris och Daniel Curz från Venedig, blev därmed den första baletten i Polen, och dess medlemmar var landets första inhemska yrkesdansare. Dorota Sitańska nämns som en av balettens fem största stjärnor vid sidan av Michał Rymiński, Marianna Malińska, Adam Brzeziński, och Stefan Holnicki.
 
Bland hennes roller nämns Wandy i "Wanda królowa polska", Kleopatry i "Kleopatra i Marek Antoniusz", och Elmiry i "Soliman II". Hon var solist och uppträdde exempelvis vid invigningen av Johan III:s staty 1788. Hon gifte sig 1787 med hovkapllmästare Leon Sitańskiego. 1795 flyttade hon med den övriga baletten till Grodno efter Polens tredje delning. Liksom sina kolleger undertecknade hon 1797 ett dokument angående betalningen av personalen vid det upplöst kungliga hovet. Hennes liv efter 1797 är okänt.

Källor 

 Źródło: Słownik Biograficzny Teatru Polskiego 1765-1965, PWN Warszawa 1973
 http://teatrwielki.pl/en/the-theatre/polish-national-ballet/polish-national-ballet-history/

Polska ballerinor
Polska balettdansare under 1700-talet
Födda 1767
Avlidna okänt år
Kvinnor
Livegna
Zofia Dmuszewska

Zofia Dmuszewska, född 1785, död 1807, var en polsk skådespelare och operasångare, aktiv 1801-1807. 

Hon var dotter till skådespelaren August Petrascha. Hon studerade sång under J. Elsner, och debuterade på nationalteatern i Warszawa år 1801, som hon sedan tillhörde till sin död. Hon gifte sig 1805 med kollegan Louis Adam Dmuszewski och blev då känd under sitt nya namn. Dmuszewska agerade både inom teater och opera, något som då var vanligt. Hon ansågs vara en duktig skådespelare i talroller, men det var främst som operasångerska hon blev berömd, och hon har beskrivits som sin generations största operasångerska i Polen, där hon var enormt populär och ska ha dragit stora beundrarskaror under sina framträdanden. Hon framträdde inför Napoleon I när han erövrade Polen och utropade hertigdömet Warszawa år 1807. Hennes död senare samma år ska ha orsakat landssorg.

Källor 

 Źródło: Słownik Biograficzny Teatru Polskiego 1765-1965, PWN Warszawa 1973

 

Polska scenskådespelare
Polska skådespelare under 1800-talet
Födda 1785
Avlidna 1807
Kvinnor
Petronela Drozdowska

Petronela Drozdowska, född 1767, död 1812, var en polsk skådespelare och operasångare, aktiv 1784-1807. 

Hon var dotter till ämbetsmannen Ignatius Drozdowski i Litauen. Hon debuterade i Grodno 1784 och var 1785-90 engagerad i Vilnius. Hon var sedan aktiv på nationalteatern, Warszawa livet ut. Hon uppträdde i början ofta som subrett, men blev på sin tid på nationalscenen berömd för sina modersroller. Hon gjorde också ofta mindre roller inom opera. Hon hade ett mycket gott rykte på grund av sitt goda minne och arbetsmoral och beskrivs som högljudd, med en naturlig begåvning och populär trots sin starka lantliga accent.

Källor 

 Źródło: Słownik Biograficzny Teatru Polskiego 1765-1965, PWN Warszawa 1973

 

Polska scenskådespelare
Polska skådespelare under 1700-talet
Födda 1767
Avlidna 1812
Kvinnor
Agnieszka Zdanowicz

Agnieszka Zdanowicz, född 1790, död 1815, var en polsk skådespelare och operasångare, aktiv 1799–1815. 

Hon var dotter till skådespelaren Dominik Kaczkowski. Hon debuterade på nationalscenen i Warszawa 1799, där hon spelade barnroller. Efter ett mellanspel i Grodno och Minsk blev hon 1809 nationalscenens stjärna inom subrett- och hjältinneroller. Kritikerna kallade hennes spel full av livlig intelligens. 

Hon gifte sig 1805 med kollegan Józef Zdanowicz.

Källor 

 Źródło: Słownik Biograficzny Teatru Polskiego 1765-1965, PWN Warszawa 1973
 Agnieszka Zdanowicz (polsk)

 

Polska scenskådespelare
Polska skådespelare under 1800-talet
Födda 1790
Avlidna 1815
Kvinnor
Theodor Hintze

Theodor Hintze, född 3 april 1855 i Ystad, död 18 januari 1918, var en svensk jurist och ämbetsman. 

Hintze avlade hovrättsexamen i Lund 1877. Han blev polisintendent i Stockholm 1885, polismästare 1899 och underståthållare från 17 juni 1908 till sin död. I den egenskapen utfärdade han avrättningsordern för Alfred Ander och blev därmed den sista person i Sverige som i ett myndighetsbeslut beordrat att en människa skulle dö.

KReferenser

Noter

Webbkällor
  

Underståthållare
Svenska poliser
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Ystad
Födda 1855
Avlidna 1918
Män
Svenska polismästare
Pekka Pyykkö

Veli Pekka Pyykkö, född 12 oktober 1941 i Hinnerjoki, är en finländsk kemist och professor emeritus vid Helsingfors universitet.

Pyykkö blev filosofie doktor 1967. Han innehade 1964–1971 forskar- och stipendiatbefattningar i hemlandet, Danmark (Nordita) och Sverige. Han var 1972–1974 biträdande professor i fysik vid Jyväskylä universitet och 1974–1984 i kvantkemi och molekylär spektrometri vid Åbo Akademi. Därefter var han 1982–1984 tillförordnad svenskspråkig professor i kemi vid Helsingfors universitet och 1984–2009 professor. Åren 1995–2000 var han akademiprofessor vid Finlands Akademi. Perioden 2009–2012 var han ordförande för the International Academy of Quantum Molecular Science.

Pyykkö känd för sin modell för utvidgning av periodiska systemet benämnd Pyykkö-modellen. Han har skrivit mer än 300 vetenskapliga artiklar och också medverkat i böckerna Relativistic Theory of Atoms and Molecules I–III, Springer Verlag, Berlin, 1986, 1993 och 2000.

Pekka Pyykkö förutsade möjligheten för kemisk bindning mellan guld och den mycket inerta ädelgasen xenon. Denna bindning har senare visats existera i det katjoniska komplexet tetraxenonguld(II) (AuXe42+). Han förutsade också möjligheten för en trippelbindning mellan guld och kol, vilket senare bekräftats.

Pekka Pyykkö har erhållit ett flertal utmärkelser såsom A. I. Virtanen priset (1997), Alexander von Humboldt-stiftelsens forskningspris (2002) och Schrödingermedaljen (2012). Han har varit styrelseledamot i förlagsföreningen för den nordiska kemivetenskapliga tidskriften Acta Chemica Scandinavica. Han är utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. År 1989 utnämndes han till ledamot av Finska Vetenskapsakademien.

Referenser

Litteratur
 Pyykkö, Pekka: "A suggested periodic table up to Z ≤ 172, based on Dirac–Fock calculations on atoms and ions", Physical Chemistry Chemical Physics 13 (1) (2011) sid. 161–168. 
 Scerri, Eric: "Cracks in the Periodic Table", Scientific American, juni 2013, sid. 72.

Externa länkar

 Curriculum vitae P. Pyykkö

Personer verksamma vid Helsingfors universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1941
Finländska professorer i kemi
Personer verksamma vid Jyväskylä universitet
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Levande personer
Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien
Susie O'Neill

Susie O'Neill, född 2 augusti 1973 i Mackay, är en australisk före detta simmare.

O'Neill blev olympisk mästare på 200 m fjäril vid sommarspelen 1996 i Atlanta.

Källor 

Australiska simmare
Australiska olympiska guldmedaljörer
Australiska olympiska silvermedaljörer
Australiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1996
Olympiska guldmedaljörer 2000
Olympiska silvermedaljörer 1996
Olympiska silvermedaljörer 2000
Olympiska bronsmedaljörer 1996
Olympiska bronsmedaljörer 1992
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Australien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Australien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Australien
Födda 1973
Levande personer
Kvinnor
Världsmästare i simning
Lars Skattebøl

Lars Skattebøl, född den 16 juli 1927 i Bærum, Norge, är en norsk vetenskapsman och professor emeritus vid Universitetet i Oslo. Den kemiska reaktionen Skattebøls omlagring har benämnts efter hans upptäckter.

Skattebøl avlade 1951 civilingenjörsexamen vid Norges tekniske høgskole och han erhöll doktorsgrad i kemi år 1956 vid University of Manchester. Han har arbetat som forskare vid Union Carbide i Bryssel, vid SINTEF in Trondheim, liksom vid Norsk Hydro.

Skattebøl har varit anställd som professor i kemi vid  Universitetet i Oslo och vid Universitetet i Tromsø. Han har erhållit ett flertal utmärkelser och är medlem ("fellow") av ett flertal akademiska sammanslutningar inklusive Det Norske Videnskaps-Akademi (DNVA), Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS; i Sverige förkortat NVS), The Royal Society of Chemistry (Storbritannien) och the American Chemical Society. Han har varit ordförande för Norsk Kjemisk Selskap under sex år och är nu hedersledamot i detta samfund, och han har under 1971-2004 varit styrelseledamot i förlagsföreningen för den nordiska kemivetenskapliga tidskriften Acta Chemica Scandinavica.

Norska professorer i kemi
Personer verksamma vid Universitetet i Oslo
Kemister under 1900-talet
Norska forskare under 1900-talet
Alumner från University of Manchester
Födda 1927
Levande personer
Män
Marie Braun

Maria Johanna "Zus" Philipsen-Braun, född 22 juni 1911 i Rotterdam, död 23 juni 1982 i Gouda, var en nederländsk simmare.

Braun blev olympisk mästare på 100 meter ryggsim vid sommarspelen 1928 i Amsterdam.

Källor 

Nederländska simmare
Nederländska olympiska guldmedaljörer
Nederländska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1928
Olympiska silvermedaljörer 1928
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1928
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1932
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från Nederländerna
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1932 från Nederländerna
Idrottare från Rotterdam
Födda 1911
Avlidna 1982
Kvinnor
Nederländska idrottare under 1900-talet
Siegfried Kapper

Siegfried Kapper, född den 21 mars 1821 i närheten av Prag, död den 7 juni 1879 i Pisa, var en österrikisk författare. 

Kapper, som hade judiska föräldrar, studerade medicin i Prag och Wien. Efter börjad läkarpraktik företog han upprepade resor i de sydslaviska länderna, beskrivna i Südslavische Wanderungen (1851), och gjorde sig nära förtrogen i synnerhet med Serbiens folkliv, språk och litteratur. Som frukter av dessa studier utgav han en episk dikt, Fürst Lazar (1851), Gesänge der Serben (serbisk folkpoesi i tysk översättning; 2 band, 1852; utdrag ur denna samling i Laboulayes "L'Allemagne et les pays slaves") samt Serbische Nationalpoesie (2 band, 1871). Han var sedan 1854 bosatt i Böhmen och utgav ett par topografiska arbeten rörande detta land. Redan 1846 utkom på tjeckiska hans Ceské listy ("Tjeckiska blad"). Kapper skrev för övrigt romaner och en historisk-politisk studie: Christen und Türken (1854), översatte Königinhof- och Grünberghandskrifterna (1859) samt utgav en samling dikter (Gusle, 1874).

Källor

Noter

Österrikiska romanförfattare
Tyskspråkiga romanförfattare
Tjeckiskspråkiga författare
Tyskspråkiga översättare
Översättare från tjeckiska
Översättare från serbiska
Österrikiska författare under 1800-talet
Födda 1821
Avlidna 1879
Män
Ugglan
Alumner från Wiens universitet
Osant intygande

Osant intygande är en brottsrubricering i svenska Brottsbalken för handlingen att i skriftligt dokument eller intyg ge osanna uppgifter om egen eller annans identitet eller andra falska uppgifter i avtal och dylikt. Det osanna intygandet döms till följd av den fara det falska beviset utgör, till böter eller fängelse i högst sex månader, såvitt inte den som begått brottet missbrukat sin tjänsteställning eller dylikt eller om brottet är särskilt grovt då maxstraffet är två år. Lagrummet finns bland menedsbrotten i Brottsbalken 15 kap 11§, samman med brukande av osann urkund som innebär att använda intyget ifråga. Till osant intygande räknas exempelvis vissa skattebrott.

Referenser

Brott mot allmänheten och staten
Osage Beach

Osage Beach är en ort i Camden County, och Miller County i Missouri. Orten hette ursprungligen Zebra.

Källor

Externa länkar 
 Osage Beach Fire Protection District

Orter i Missouri
Camden County, Missouri
Miller County, Missouri
Lissmadalens naturreservat

Lissmadalens naturreservat ligger kring Lissmasjön i  kommundelen Sjödalen-Fullersta i Huddinge kommun, Stockholms län. Reservatet bildades år 2014 och omfattar en areal av 186 hektar, därav 164 hektar land.

Beskrivning

I reservatet ingår förutom Lissmasjön och Lissmadalgången även landskapet norr om sjön. Enligt kommunen representerar reservatet mycket höga skyddsvärden avseende natur-, friluftsliv- och kultur och gav därför 2011 uppdrag åt miljönämnden att ta fram och bereda ett förslag till beslut om inrättande av Lissmadalens naturreservat. Markägare är kommunen och privata fastighetsägare.

I en rapport från 2003 anges Lissmadalgången som ett ”område med högt kulturhistoriskt värde” och att ”den är en av få bevarade dalgångar med hävdat  odlingslandskap”. Åkermarkerna hörde till Lissma gård och utgörs idag främst av slåtter- och/eller betesvallar. Efter Lissma gård kvarstår några torp och ekonomibyggnader samt ett igenväxt parkområde. 

Lissmasjön ligger mitt i reservatet och är en av kommunens viktiga fågelsjöar. Sjön håller på att växa igen, och består mestadels av vass och tuvor med lite vatten emellan, men på våren svämmar sjön över och kan återfå lite av sin forna prakt. Vid östra stranden finns ett fågeltorn. År 2000 restaurerades Lissmasjön och Lissmadalgången. Sjön avvattnas av Lissmaån som sträcker sig genom dalgången och slutar i Drevviken.

Syftet
Syftet med reservatet är bland annat "att bevara områdets värden för den biologiska mångfalden och det rörliga friluftslivet. Sjön, våtmarkerna, vattendragen, bäckarna, skogsmarken, betesmarkerna och slåttermarkerna inom reservatet ska vårdas och skyddas. Även dalgångens kulturmiljövärden, öppna karaktär och landskapsrum ska vårdas och bevaras".

Bilder

Källor
 Lissmadalens naturreservat - beslut om inrättande av naturreservat.

Noter

Externa länkar

 Lissmadalen, Länsstyrelsen i Stockholms län

Naturreservat i Huddinge kommun
Naturskyddsområden bildade 2014
Biotopskyddsområden
Sidor om naturreservat i Stockholms län som saknar länkar till Länsstyrelsen
Cearl av Mercia

Cearl av Mercia (eller Ceorl) var kung av Mercia under det tidiga 600-talet till omkring år 626. 

Han är den förste av Mercia kungar som nämns av Beda i dennes Historia ecclesiastica gentis Anglorum. Cearls ursprung är oklart. 1100-talshistorikern Henry av Huntingdon placerar honom som efterträdare till Pybba och säger att han inte var dennes son utan en släkting.

Referenser

Mercias regenter
Avlidna 600-talet
Födda okänt år
Män
Personer i England under 600-talet
Lill-Gristjärn

Lill-Gristjärn kan syfta på:
Lill-Gristjärnen (Näs socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Lill-Gristjärnen (Hackås socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun,

Se även
Gristjärn
Fallon, Nevada

Fallon är administrativ huvudort i Churchill County i Nevada. Orten fick sitt namn efter bosättaren Michael Fallon.

Kända personer från Fallon 
 Martin Heinrich, politiker

Källor

Externa länkar 
 Fallon Convention and Tourism Authority

Orter i Nevada
Churchill County
Uusilahti

Uusilahti är en sumpmark i Finland.  Den ligger i Karleby i landskapet Mellersta Österbotten, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors.

Inlandsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Källor 

Våtmarker i Mellersta Österbotten
Karleby
Uurto-oivi

Uurto-oivi är en kulle i Finland.   Den ligger i den ekonomiska regionen  Östra Lapplands ekonomiska region  och landskapet Lappland, i den norra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Toppen på Uurto-oivi är  meter över havet, eller  meter över den omgivande terrängen. Bredden vid basen är  km.

Terrängen runt Uurto-oivi är huvudsakligen platt. Den högsta punkten i närheten är Jooseppitunturi,  meter över havet,  km väster om Uurto-oivi.  Trakten runt Uurto-oivi är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Det finns inga samhällen i närheten. I omgivningarna runt Uurto-oivi växer huvudsakligen 

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Kommentarer

Källor 

Kullar i Lappland, Finland
Berg i Finland 200 meter över havet eller högre

Artiklar med robotjusterad position
Uurtaanjärvi

Uurtaanjärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Urdiala i landskapet Birkaland, i den södra delen av landet,  km nordväst om huvudstaden Helsingfors. Uurtaanjärvi ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   I omgivningarna runt Uurtaanjärvi växer i huvudsak blandskog.

Öar
 Ruohokari (en ö)
 Mäntysaari,  hektar och 60 meter i sydöst-nordvästlig riktning.
 Pettersaari (en ö)

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Birkaland
Insjöar i Finland större än 1 kvadratkilometer
Urdialas natur
Uurrekarkea

Uurrekarkea är en kulle i Finland.   Den ligger i den ekonomiska regionen  Fjäll-Lappland  och landskapet Lappland, i den norra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Toppen på Uurrekarkea är  meter över havet.

Terrängen runt Uurrekarkea är huvudsakligen platt. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km nordväst om Uurrekarkea.  Trakten runt Uurrekarkea är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Det finns inga samhällen i närheten. I omgivningarna runt Uurrekarkea växer huvudsakligen 

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Kommentarer

Källor 

Kullar i Lappland, Finland
Berg i Finland 200 meter över havet eller högre
Uurasjärvi

Uurasjärvi eller Uurasselkä är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Virdois i landskapet Birkaland, i den sydvästra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uurasjärvi ligger  meter över havet. Den är  meter djup. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   I omgivningarna runt Uurasjärvi växer i huvudsak blandskog.

I övrigt finns följande i Uurasjärvi:
 Pelto-Sorri (en ö)
 Kallio-Sorri (en ö)
 Mökkelisaari (en ö)
 Teininkari (en ö)
 Rapatti (en ö)
 Kirrisaari (en ö)
 Haukikari (en ö)
 Pitkäsaari (en ö)
 Karisaari (en ö)
 Pieska (en ö)
 Huhtisaari (en ö)
 Karjunsaari (en ö)
 Nuottisaari (en ö)
 Pieni Haaposaari (en ö)
 Sossa (en ö)
 Keltasalo (en ö)
 Lammassaari (en ö)
 Raatosaari (en ö)
 Iso Pääskynluoto (en ö)
 Haasiasaari (en ö)
 Kortesaari (en ö)

Källor 

Insjöar i Birkaland
Insjöar i Finland större än 5 kvadratkilometer
Virdois
Uuraslahti

Uuraslahti är en del av en sjö i Finland.   Den ligger i landskapet Birkaland, i den sydvästra delen av landet,  km nordväst om huvudstaden Helsingfors. Uuraslahti ligger  meter över havet. Den ligger vid sjön Kyrösjärvi. Den högsta punkten i närheten är  meter över havet,  km söder om Uuraslahti. I omgivningarna runt Uuraslahti växer i huvudsak blandskog.

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Birkaland
Uuranjärvi

Uuranjärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunerna Keuru och Multia i landskapet Mellersta Finland, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uuranjärvi ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   I omgivningarna runt Uuranjärvi växer i huvudsak blandskog. Den sträcker sig 4,9 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,7 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande i Uuranjärvi:
 Korkatinsaari (en ö)

Källor 

Insjöar i Mellersta Finland
Insjöar i Finland större än 2 kvadratkilometer
Keurus natur
Muldias natur
Uurajärvi (sjö i Kajanaland)

Uurajärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Paldamo i landskapet Kajanaland, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uurajärvi ligger  meter över havet. I omgivningarna runt Uurajärvi växer huvudsakligen  Den är  meter djup. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Kajanaland
Insjöar i Finland större än 1 kvadratkilometer
Paldamo
Uurajärvi (sjö i Päijänne-Tavastland)

Uurajärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Sysmä i landskapet Päijänne-Tavastland, i den södra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uurajärvi ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   I omgivningarna runt Uurajärvi växer i huvudsak blandskog. Den sträcker sig 2,5 kilometer i nord-sydlig riktning, och 3,6 kilometer i öst-västlig riktning.

Källor 

Insjöar i Finland större än 2 kvadratkilometer
Insjöar i Sysmä
Iso-Uurainen

Iso-Uurainen eller Uurainen är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Urais i landskapet Mellersta Finland, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Iso-Uurainen ligger  meter över havet. I omgivningarna runt Iso-Uurainen växer i huvudsak blandskog. Den är  meter djup. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön

Kommentarer

Källor 

Insjöar i Mellersta Finland
Insjöar i Finland större än 1 kvadratkilometer
Urais natur
Uuraanselkä

Uuraanselkä är den västra delen av sjön Uurasjärvi i Finland. Den ligger i landskapet Birkaland, i den sydvästra delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Arean är  kvadratkilometer. I omgivningarna runt Uuraanselkä växer i huvudsak blandskog. Den sträcker sig 5,1 kilometer i nord-sydlig riktning, och 3,2 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande i Uuraanselkä:

 Mäntysaaret (en ö)
 Hulponsaari (en ö)
 Mäntysaari (en ö)
 Jyväsaari (en ö)
 Viitasaari (en ö)
 Majakari (en ö)
 Kaitasaari (en ö)

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Källor 

Insjöar i Birkaland
Insjöar i Finland större än 2 kvadratkilometer
Uurainen (sjö i Laukas, Mellersta Finland, Finland)

Uurainen eller Uuraanjärvi är en sjö i Finland. Den ligger i kommunen Laukas i landskapet Mellersta Finland, i den centrala delen av landet,  km norr om huvudstaden Helsingfors. Uurainen ligger  meter över havet. Den är  meter djup. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   Den sträcker sig 9,4 kilometer i nord-sydlig riktning, och 4,8 kilometer i öst-västlig riktning.

I övrigt finns följande i Uurainen:
 Hangonsaaret (en ö)
 Talisaari (en ö)
 Selkäsaaret (en ö)
 Lankasaari (en ö)
 Haapasaari (en ö)
 Kotasaari (en ö)
 Kalliosaari (en ö)
 Hiidensaari (en ö)

Källor 

Insjöar i Mellersta Finland
Insjöar i Finland större än 10 kvadratkilometer
Laukas natur