Arkiv Digital

Arkiv Digital AD AB är ett svenskt privatägt aktiebolag som producerar och tillhandahåller digitaliserat historiskt källmaterial och omfattande personregister till olika typer av äldre handlingar, från 1600-tal till 1900-tal, via internet. Kunderna är huvudsakligen släktforskare, historiker och hembygdsforskare samt föreningar och bibliotek. Företagets webbplats har av det nordamerikanska Family Tree Magazine rankats som en av världens 101 bästa webbplatser för släktforskare.

Företaget har sitt säte i Lyrestad i Mariestads kommun och skriver sedan 2011 namnet hopskrivet som ArkivDigital i sin marknadsföring.

Historik
Mikael Karlsson i Mariestad startade 2004 den verksamhet som blev grunden för företaget. (Han var 2012–2020 dessutom Arkiv Digitals verkställande direktör.) Själva aktiebolaget Arkiv Digital AD AB bildades 2005. Affärsidén var ”att med så hög kvalitet som möjligt digitalisera historiskt källmaterial med senast tillgängliga tekniska utrustning samt sälja de digitaliserade bilderna till släktforskare, föreningar, bibliotek och andra forskare.” År 2008 förvärvades HH Digiarkiv AB, som också digitaliserade arkivhandlingar men då främst rörande Skåne. Samma år övertogs även IT-företaget KITE, en tidigare samarbetspartner, som ett led i utvecklingen av en abonnemangstjänst på nätet och tjänsterna kring denna.

Företagets stora konkurrensfördel var redan från början att kunna erbjuda nytagna färgfotografier av arkivhandlingarna. Färgfotografier ger en förbättrad läsbarhet, särskilt när handlingarna är missfärgade eller text strukits över.

I början användes cd-skivor för att distribuera de fotograferade dokumenten, men snart utvecklade man ett eget bildformat och en egen programvara för en internetdistribution av bilderna. Det egenutvecklade bildvisningsprogrammet integrerade bilder, arkivinformation och arkivförteckning (huvudsakligen hämtad från Nationella Arkivdatabasen, NAD), med bilderna registrerade ned till sidnivå. Därmed möjliggjordes den abonnemangstjänst som lanserades 2007 och som låter forskare ta del av företagets hela bilddatabas via internet. Tjänsten blev på kort tid Arkiv Digitals främsta inkomstkälla och är det fortfarande – av årsredovisningen 2022 framgår att 99,1 % av nettoomsättningen avser försäljning av abonnemang och 1,1 % avser bokförsäljning.

De första åren var kunderna nästan uteslutande svenska släktforskare, och i de tidiga årsredovisningarna betonades att företaget grundats ”av släktforskare för släktforskare”. Fokuset låg därför på handlingar i kyrkoarkiven. Arkiv Digital uppnådde i slutet av 2011 målet att digitalisera de slag av kyrkböcker som är mest relevanta för släktforskare, fram till omkring år 1900. Det innebar att företaget då kunde erbjuda samma kyrkböcker som dåvarande konkurrenterna Genline och Riksarkivet SVAR men, till skillnad från dem, alltså i färg.

2011 visade Arkiv Digital för första gången ett positivt resultat. 2013, 2014 och 2015 tilldelades Arkiv Digital tidningen Dagens Industris Gasell-utmärkelse för snabb och lönsam tillväxt.

Arkiv Digitals största konkurrent är Riksarkivets numera kostnadsfria, digitala plattform Digitala forskarsalen, där dock en stor del av fotona av de äldre arkivhandlingar släktforskare till större delen använder är svartvita. Parallellt med digitaliseringen av arkivmaterial har företaget därför de senare åren också inriktat sig på att skapa stora personregister och funktioner som saknas i Digitala forskarsalen. Man har också breddat urvalet av källmaterial för att attrahera nya grupper, och genom satsningar i de övriga nordiska länderna och i USA försöker man minska beroendet av den svenska marknaden. 2015 infördes en ny tjänst i form av beställningsfotografering, där kunder mot en avgift beställer digitalisering av specifika volymer, som sedan läggs in i bilddatabasen.

2017 förvärvade företaget från Svenska Aero-Bilder AB flera miljoner äldre flygbilder av främst hus och gårdar runt om i Sverige, tagna från 1950-talet och framåt. Samma år inledde Arkiv Digital ett samarbete med olika släktforskarföreningar med syftet att skapa sökbara personregister till Sveriges samtliga födelse-, vigsel- och dödböcker, från de äldsta fram till 1800-talets andra hälft.

2019 gav Arkiv Digital ut Håkan Skogsjös handbok Släktforskning på riktigt i 10 000 exemplar, med en engelsk version 2020 (Explore your Swedish heritage) samt en andra, utökad svensk utgåva 2021. Handboken har en särskild inriktning mot Arkiv Digitals digitaliserade arkivmaterial och personregister men täcker även traditionella arkiv och forskningsmetodik.

Covid-19-pandemin ledde till att öppettiderna hos de statliga arkiven kraftigt minskades och därmed också möjligheterna att fotografera arkivhandlingar. Enligt årsredovisningarna för Arkiv Digital satsade man under tiden på att bygga ut personregistren och lansera en förbättrad teknisk plattform och ny webbplats. Företaget började samtidigt hålla öppna, kostnadsfria månatliga föreläsningar och öppna hus via Zoom, varav många filmades; de har tillsammans med instruktionsvideor gjorts tillgängliga på företagets Youtube-kanal ”ArkivDigital”. Arkivens fortsatt begränsade öppettider efter pandemin utgör ännu 2023 ”en svår restriktion” för fotograferingen av handlingar.

Arkiv Digital har åtskilliga gånger varit huvudsponsor för Släktforskardagarna, en nordisk, genealogisk mässa som är en av de största släktforskningssammankomsterna i världen.

Den nordamerikanska Family Tree Magazine inkluderade såväl 2022 som 2023 Arkiv Digital bland världens 101 bästa webbplatser för släktforskare.

Om tillgången till yngre material under Riksarkivet
År 2011 hade Arkiv Digital tecknat ett avtal med Riksarkivet vilket gav möjlighet att fotografera på alla arkiv som ligger under Riksarkivet. Tillgången till arkivhandlingar har varit avgörande för företagets verksamhet. Införandet av Dataskyddsförordningen (GDPR), vilken blev tillämplig 2018, ledde dock till en rättslig tvist med Riksarkivet rörande vilka handlingar som kunde lämnas ut för digitalisering. Det slutade med att Justitieombudsmannen (JO) 2022 framförde allvarlig kritik mot Riksarkivets agerande.

Fotograferade arkivhandlingar 

De handlingar som Arkiv Digital fotograferar finns framför allt på offentliga arkivinstitutioner i Sverige: Riksarkivet, de regionala landsarkiven, Krigsarkivet, stadsarkiven i Stockholm och Malmö.

Företagets bilddatabas bestod vid slutet av 2022 av 92 miljoner färgbilder av historiska dokument, med bland andra följande källtyper:
 så gott som alla svenska kyrkböcker fram till ca 1950
 samtliga bouppteckningar fram till omkring 1960, med personregister (se nedan)
 samtliga mantalslängder fram till 1820 (och en del senare), med sockenregister (se nedan)
 en betydande del av Riddarhusets stora samling av äldre genealogier, från 1600-talet – inklusive 1600-talsavskrifter av två släktböcker från 1500-talet – till 1800-talets början, inklusive N. W. Marcks von Würtembergs konceptgenealogier och 1800-talskompletteringarna till dessa
 samtliga flygbilder – flera miljoner – från Svenska Aero-Bilder AB, sökbara utifrån karta.

I bilddatabasen ingår också skattelängder (främst mantalslängder), domstolshandlingar (främst domböcker och lagfartsprotokoll), militära handlingar (främst rullor och meritförteckningar), fängelsearkiv (främst fångrullor) och sjömanshusarkiv. Lokalt kan också annat material förekomma, däribland en omfattande samling digitaliserat källmaterial från Landskapsarkivet i Mariehamn.

Register
En trend som Arkiv Digital uppmärksammade redan i årsredovisningen 2014 är att särskilt yngre användare inte är lika benägna att gå igenom stora mängder handlingar; man förväntar sig att man rätt enkelt ska kunna söka och hitta det sökta, annars ger man upp. Företaget har därför sett satsningar på personregister som strategiskt viktiga. Sedan 2017 har man lanserat flera mycket omfattande personregister, vilka kontinuerligt utökas. Det totala antalet registerposter uppgick vid slutet av 2022 till 257 miljoner.

De för släktforskare och historiker främsta registren är följande:

 Befolkningen i Sverige (BiS) 1800–1947, det största personregistret i Sverige vilket omfattar hela den svenska befolkningen utifrån samtliga husförhörslängder och församlingsböcker från denna period. (Registret är skapat i samarbete med släktforskarföretaget Myheritage.)
 Sveriges befolkning 1940, 1950, 1960, 1970, 1975, 1980, 1985 och 1990. Om dessa och andra nationella databaser, se även Sveriges befolkning (databaser).  personregister med 6,2 miljoner poster till så gott som samtliga digitaliserade bouppteckningar
 personregister över födda perioden 1750–1840 för samtliga län i Sverige
 Stockholms befolkning 1945 Svenskar i USA 1940 register över emigranter från Stockholm, Göteborg, Malmö och Helsingborg (Registret är skapat i samarbete med Ancestry.)
 register till en kvarts miljon personporträtt från tre Stockholmsateljéer
 register till omkring 2,4 miljoner värnpliktskort (stamkort) för män mönstrade 1902–1950
 sockenregister till Sveriges mantalslängder till åtminstone 1820
 register på släktnamns-/ättnamnsnivå till Riddarhusets omkring 13 000 fotografier av adliga personer, från 1800- och 1900-tal.
 register över vigda i samtliga län åren 1800–1840. 

Företaget har också andra register, bland dem till båtsmansrullor (1800-talets andra del), fångporträtt, och jordbruksräkningen 1944. I oktober 2022 pågick indexering av samtliga döda åren 1750–1799. Ett register till generalmönsterrullorna för 1683–1883 var samtidigt under uppbyggnad; detta omfattade i juli 2023 drygt 3,4 miljoner sökbara poster.

Alla registerposter – med undantag av Sveriges befolkning'' 1950 respektive 1960 – har en direktlänk till originalkällan.

Integrerade släktträd
För att slutligen binda samman abonnenternas släktforskning med företagets produkter infördes i november 2019 möjligheten att lägga upp molnbaserade släktträd. Abonnenter kan där direkt länka enskilda uppgifter om personer i sina släktträd till företagets digitaliserade handlingar och registerposter.

Företagsledningen
Verkställande direktör är från 1 maj 2020 Jan Aronson, Täby, som dessutom är styrelseordförande. Den övriga styrelsen består 2022 av  Paul Johansson, Malmö; Görgen Olsson, Danderyd; Manne Schagerström, Stockholm, samt Håkan Skogsjö i Mariehamn.

Referenser

Noter 
 – 

Ramavtalet om sammanslagningen av Arkiv Digital AD AB och HH DigiArkiv AB undertecknades 1 juni 2008. DigiArkivs delägare, bland dem Niklas Hertzman, blev genom samgåendet delägare i Arkiv Digital. Se  Hertzman var 2008–2012 verkställande direktör för Arkiv Digital.

 HH DigiArkiv AB, före detta GH Microscan, grundades 2001. Efter uppköpet var HH DigiArkiv AB ett helägt dotterbolag till Arkiv Digital tills det 2012 fusionerades med moderbolaget; se årsredovisningarna för Arkiv Digital 2008 och 2012.

 Sammandraget innehåller en kort företagshistorik.

 Pressmeddelande 2017-01-24: 

Riksarkivet avslog i juni 2020 företagets begäran om tillgång till arkivmaterial som var yngre än 110 år men äldre än 70, med hänvisning till Offentlighets- och sekretesslagen (OSL). Beslutet överklagades till kammarrätten. Trots att kammarrätten i sina domskäl anförde att Riksarkivet inte haft skäl att avslå begäran, ”under förutsättning att det inte fanns någon annan sekretessbestämmelse som hindrade det”, avslog Riksarkivet på nytt begäran i december 2020, ”på samma grunder som redan prövats av kammarrätten”. Beslutet överklagades igen, och kammarrätten återförvisade  ärendet liksom förra gången till Riksarkivet för ny handläggning. Riksarkivet avslog återigen Arkiv Digitals begäran i maj 2021, med samma motivering som tidigare. Företaget anmälde därför Riksarkivet till Justitieombudsmannen (JO) för obstruktion och tjänstefel. JO framförde i april 2022 ”allvarlig kritik mot Riksarkivet” för vad som ”närmast får betecknas som domstolstrots”. I september 2021 informerade Riksarkivet Arkiv Digital om att dess begäran nu skulle handläggas i enlighet med kammarrättens domskäl. Se 

Pressmeddelande 2015-11-26: 

Pressmeddelande 2009-02-13:  Efter uppköpet fick KITE AB namnet Arkiv Digital D&U AB.

Pressmeddelande 2015-02-15: 

 Med ’relevanta’ avses främst volymer med arkivbeteckningarna A I, B, C, E, F, H II (flyttningsattester), K och L i kyrkoarkiven. I oktober 2022 pågick även digitalisering av lysningshandlingar (arkivbeteckning H V).

Pressmeddelande 2013-02-13: 

Pressmeddelande 2016-01-22: 

 Enligt årsredovisningarna sponsrade Arkiv Digital Släktforskardagarna 2009 (i Falköping), 2010 (i Örebro), 2013 (i Köping), 2014 (i Karlstad), 2015 (i Nyköping), 2016 (i Umeå), 2017 (i Halmstad), 2018 (i Växjö), 2019 (i Borås), 2021 (digitalt evenemang) och 2022 (i Skövde). Ett bildgalleri från Släktforskardagarna i Karlstad finns i 

 I årsredovisningen 2021 uppger företaget att eftersom det har ett utgivningsbevis regleras dess verksamhet av andra regler än GDPR.

Pressmeddelande 2014-12-08: 

Pressmeddelande 2017-06-15: 

Pressmeddelande 2012-06-15: 

 De handlingar som fotograferats på Åland är kyrkböcker, mantalslängder, bouppteckningar, lagfarter, konkursakter och kartor. Om detta, se även Arkiv Digitals pressmeddelande 2010-12-03:

Externa länkar
Officiell webbsida.

Svenska företag
Digitala bibliotek
Svenska register
Genealogi i Sverige
Företag bildade 2005