kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marmorlunden

Marmorlunden är ett bostadsområde intill Södersjukhuset på Södermalm, Stockholm. Ett av husen är ett 55 meter högt bostadshus med 17  våningar, som har varit ett inslag i västra Södermalms stadsbild. Byggnaden kallas även Marmorskrapan och är ett av Stockholms högsta bostadshus.

Bakgrund
Marmorlunden heter själva platsen väster om Södersjukhuset, intill Marmorgatan och Tantogatan. I slutet av 2008 bildades bostadsrättsföreningen Marmorlunden brf efter att ha köpts upp av de boende från tidigare ägaren Stockholmshem. På tomten finns 300 bostäder och två företagslokaler.

Historik
De hus som ingår i Marmorlunden brf ligger längs Tantogatan och Marmorgatan; Tantogatan 11 och 13, samt Marmorgatan 1, 3, 5, 7, 9 och 11. Det handlar om tre låghus och ett höghus ("Marmorskrapan") som har 17 våningar.

De stod färdiga, byggår, 1952 som tillfälliga personalbostäder för Landstingsanställda. Fastigheten förföll varför politikerna beslutade i mitten av nittiotalet att Stockholmshem skulle överta och förvalta fastigheten. Vilket innebar att all landstingspersonal som bodde i fastigheten vid det tillfället fick förstahandskontrakt på respektive lägenhet.

Byggnaderna i Marmorlunden
Alla tre husen i Marmorlunden är byggda i funktionalistisk stil.

Referenser

Byggnader och anläggningar på Södermalm
Frälserytteriet i Ryssland

Frälserytteriet (Поместное войско) (eg. "förläningshären") - kavalleri uppsatt genom adelns rusttjänst - utgjorde kärnan i det ryska rikets stridskrafter från slutet av 1400-talet till mitten av 1600-talet.

Historia
I slutet av 1300-talet började hirden ersättas av feodalt rytteri under bojarernas ledning. På fjortonhundratalet fick frälserytteriet större betydelse och ersatte städernas borgarbeväpningar. Den ryska hären bestod nu av ryttare från det storfurstliga hovet och från underordnade furstars och bojarers hov. Ett fullt utbildat frälserytteri baserad på förläningsjord organiserades under Ivan III av Moskva. Med tiden blev storfursten länsherre över all adel och den som utdelade förläningarna. Under Ivan den förskräcklige organiserades frälserytteriet och underställdes ett särskilt ämbetsverk i Moskva vilket hade till uppgift att kontrollera efterlevnaden av förläningstagarnas samtidigt kodifierade tjänsteförpliktelser. Under Stora oredan förföll frälserytteriet. De klarade inte av att längre bekämpa yttre fiender eller slå ned bondeupproren. Många frälsemän förlorade kontrollen över sin jord och kunde inte längre klara av att finansiera sin krigstjänst. Efter Stora oredan gjorde därför staten stora ansträngningar för att genom bland annat penningavlöning återskapa frälserytteriets stridsförmåga. Genom romanovernas reformer skapades inhemska kavalleriförband organiserade efter västeuropeisk förebild, som underställdes ett eget ämbetsverk. I dessa förband tjänstgjorde många adelsmän vilka förlorat sin jord. Frälserytteriet avskaffades genom Peter den stores reformer. Ännu i början av Stora nordiska kriget tjänstgjorde frälserytteriet i fält och dess panikartade flykt under slaget vid Narva bidrog i hög grad till den ryska förlusten.

Storlek
I början på 1500-talet uppgick den ryska hären till ca 40 000 krigsmän, de flesta av dem tillhörde frälserytteriet. 1563 uppgick frälserytteriet till ca 18 000 adelsmän och ca 12 000 soldatslavar. I slutet på detta århundrade omfattade det ca 25 000 adelsmän och lika många soldatslavar. För 1600-talet är källorna bättre. 1632 fanns det 37 763 adliga ryttare och det totala antalet krigare i frälserytteriet var cirka 40 - 50 000 krigare. Från mitten av 1600-talet minskade frälserytteriets betydelse genom uppsättningen av förband organiserade efter västerländska förebilder. Många adelsmän tjänstgjorde nu i dessa nya ryttarförband istället för i frälserytteriet. 1663 fanns det i frälserytteriet 21 850 adelsmän och 1680 16 097 adliga.

Referenser

Se även
Odnodvortsi

Rysslands militärhistoria
Costa Rica i olympiska vinterspelen 1992

Costa Rica deltog med fyra deltagare vid de olympiska vinterspelen 1992 i Albertville. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1992 i Costa Rica
Nationer i olympiska vinterspelen 1992
1992
Costa Rica i olympiska vinterspelen 1988

Costa Rica deltog med två deltagare vid de olympiska vinterspelen 1988 i Calgary. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1988 i Costa Rica
Nationer i olympiska vinterspelen 1988
1988
Unkvadunium

Unkvadunium, med kemisk beteckning Uqu, är det tillfälliga IUPAC-namnet på det grundämne i periodiska systemet, som har atomnummer 141. Det kan också kallas eka-meitnerium efter Dmitrij Mendelejevs förutsägelser om det periodiska systemet. Enligt vissa teorier har detta grundämne högre atomnummer i det periodiska systemet än vad som är möjligt.

Unkvadunium är det tjugoförsta grundämnet i den åttonde perioden i det periodiska systemet.

Slutet på det periodiska systemet 
Antalet möjliga grundämnen är okänt. Enligt vissa beräkningar slutar det periodiska systemet strax efter “Ön av stabilitet”, som har sitt centrum vid atomnummer 126, unbihexium och begränsas uppåt av antalet möjliga protoner och neutroner. Enligt andra beräkningar finns det kanske inte ens något slut på antalet möjliga atomnummer. Andra förutsägelser är att periodiska systemet avslutas med atomnummer 128 (John Emsley) och atomnummer 155 (Albert Khazan).

Det finns åtminstone tre modellberäkningar kring det periodiska systemets avslut:
 Feynmans beräkningar som tyder på att grundämne 137, eller 173 utgör slutet.
 Bohrs modell som också tyder på en begränsning vid atomnummer 137 och kräver annars elektroner som kan röra sig med en hastighet högre än ljusets.
 Diracekvationen, enligt vilken inte heller atomnummer 173 behöver utgöra en gräns för det periodiska systemet.

Referenser 

 

 

Grundämnen
Periodiska systemet
Syntetiska grundämnen
Kärnfysik
La Cuerda Larga

La Cuerda Larga (långa repet) är en av de viktigaste utlöparna av Sierra de Guadarrama (en bergskedja, som hör till Sistema Central). Bergskedjan sträcker sig från väst-sydöst till nordöst i den nordöstra delen av Madrid (Spanien) och har en längd av 16 km fågelvägen (25 km till fots längs hela sträckningen). Den börjar vid Puerto de Navacerrada (västra änden) på en höjd av 1858 meter och slutar vid Morcuera (östra änden).

Det är ett av de högsta områdena av Sierra de Guadarrama och har en genomgående höjd av mer än 2100 meter. Den högsta toppen är Cabeza de Hierro Mayor, som med sina 2383 meter är den näst högsta toppen i Madrid. På norra sidan av Cuerda Larga ligger den övre delen av Lozoyadalen, och på södra sidan breder Garganta del Manzanares, La Pedriza, ut sig, ett naturskönt område med stort idrottsligt intresse, och dalgången Hueco de San Blas. Cuerda Larga utgör skiljelinjen mellan avrinningsområdena för Lozoya i norr, och Manzanares i söder, båda tillflöden till Jaramafloden.

Öster om Cuerda Larga ligger Sierra de la Morcuera, en lägre bergskedja som har samma riktning. Den börjar vid puerto de la Morcuera. I den östligaste änden av Cuerda Larga, i Bola del Mundo, börjar en bergig ås som heter sierra de los Porrones och löper mot sydöst. Bergshöjden sjunker gradvis när man rör sig i nämnda riktning.

Bergen som bildar Cuerda Larga är i ordning från väster till öster följande:
Bola del Mundo, 2265 m
Cerro de Valdemartín, 2283 m
Cabeza de Hierro Menor, 2374 m
Cabeza de Hierro Mayor, 2383 m
Loma de Pandasco, 2238 m
Asómate de Hoyos, 2242 m 
Loma de Bailanderos, 2133 m
La Najarra, 2119 m

Berg i regionen Madrid
Bergskedjor i Spanien
Unkvadbium

Unkvadbium, med kemisk beteckning Uqb, är det tillfälliga IUPAC-namnet på det grundämne i periodiska systemet, som har atomnummer 142. Det kan också kallas eka-darmstadtium efter Dmitrij Mendelejevs förutsägelser om det periodiska systemet. Enligt vissa teorier har detta grundämne högre atomnummer i det periodiska systemet än vad som är möjligt.

Unkvadunium är det tjugoandra grundämnet i den åttonde perioden i det periodiska systemet.

Slutet på det periodiska systemet 
Antalet möjliga grundämnen är okänt. Enligt vissa beräkningar slutar det periodiska systemet strax efter “Ön av stabilitet”, som har sitt centrum vid atomnummer 126, unbihexium och begränsas uppåt av antalet möjliga protoner och neutroner. Enligt andra beräkningar finns det kanske inte ens något slut på antalet möjliga atomnummer. Andra förutsägelser är att periodiska systemet avslutas med atomnummer 128 (John Emsley) och atomnummer 155 (Albert Khazan).

Det finns åtminstone tre modellberäkningar kring det periodiska systemets avslut:
 Feynmans beräkningar som tyder på att grundämne 137, eller 173 utgör slutet.
 Bohrs modell som också tyder på en begränsning vid atomnummer 137 och kräver annars elektroner som kan röra sig med en hastighet högre än ljusets.
 Diracekvationen, enligt vilken inte heller atomnummer 173 behöver utgöra en gräns för det periodiska systemet.

Referenser 

 

 

Grundämnen
Periodiska systemet
Syntetiska grundämnen
Kärnfysik
Borna Ćorić

Borna Ćorić, född 14 november 1996 i Zagreb i Kroatien, är en kroatisk professionell tennisspelare.

Tenniskarriär 
Ćorić blev professionell tennisspelare år 2013. Han spelade sin första Grand Slam-turnering i US Open år 2014, då han nådde andra omgången.

Han lyckades kvalificera till Dubai Tennis Championships 2015 som lucky loser. Där besegrade han i kvartsfinalen världstrean Andy Murray i två set med 6–1, 6–3.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Födda 1996
Idrottare från Zagreb
Kroatiska tennisspelare
Levande personer
Män
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Kroatien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2016
Jónssonfunktion

Inom matematiken är en ω-Jónssonfunktion för en mängd x av ordinaltal en funktion  så att för varje delmängd y av x med samma kardinalitet som x är restriktionen av  till  surjektiv på . Här betecknar  mängden av strikt växande följder av medlemmar av , eller ekvivalent familjen av delmängder av  med ordningstyp . Jónssonfunktioner är uppkallade efter Bjarni Jónsson.

 bevisade att för varje ordinaltal λ finns det en ω-Jónssonfunktion.

Kunens bevis av Kunens inkonsistenssats använder en Jónssonfunktion för kardinaltal λ så att 2λ = λℵ0, och Kunen observerade att för detta specialfall finns det ett enklare bevis av existensen av Jónssonfunktioner.  gav ett enkelt bevis av det allmänna fallet. 

Existensen av Jónssonfunktioner medför speciellt att det för varje kardinaltal finns en algebra med en infinitär operation som inte har någon äkta delalgebra med samma kardinalitet. Speciellt gäller att om infinitära operationer tillåts så finns det en analogi till Jónssonalgebror i varje kardinalitet, så det finns inga infinitära analogier till Jónssonkardinaltal.

Källor

Mängdteori
Funktioner
596 Scheila

596 Scheila (Provisorisk beteckning: 1906 UA) är en asteroid i asteroidbältet. Den upptäcktes 21 februari 1906 av August Kopff i Heidelberg. Asteroiden fick sitt namn efter en engelsk student i Heidelberg.

Kollision 2010
12 december 2010 rapporterade Steve Larson vid Catalina Sky Survey att man hade observerat en koma och en svans hos asteroiden. Det gjorde att asteroiden var en kandidat för en ny asteroidbältskomet. Observationer med hjälp av Hubble indikerade dock att asteroiden hade kolliderat med en annan mindre okänd asteroid och bildat en krater. Spektroskopiska studier visade att det utslungade materialet varken innehöll is eller något annat flyktigt material. Slutsatsen är därför att 596 Scheila inte alls är en komet, utan en asteroid som kastat ifrån sig en del sten och damm efter att ha kolliderat med en annan asteroid som var högst 100 meter i diameter.

Källor

Externa länkar

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av A Kopff
Astronomiska upptäckter 1906
Lista över offentlig konst i Burlövs kommun

Lista över offentlig konst i Burlövs kommun är en ofullständig förteckning över utomhusplacerad offentlig konst i Burlövs kommun.

|}

Tidigare utplacerade konstverk

|}

Källor
Utdrag från Burlöv kommuns konstdatabas, 2015-02-26.
Statens Konstråd, Byggnadsknuten konst införskaffad 1997-2012.

Noter

Skulpturer i Burlöv kommun
Burlöv
Burlöv
Hans Döring

Hans Döring, född 1490 i Thüringen, död 1558, var en tysk målare, tecknare och träsnittskonstnär.

Hans Döring var elev till Lucas Cranach den äldre i Wittenberg. Det finns ett med Dörings initialer signerat porträtt från 1514 av Lucretia, noga avbildat efter Lucas Cranach, i Städtisches Museum i Wiesbaden i Tyskland. Omkring 1511 var han anställd i Albrecht Dürers verkstad för att hjälpa till att färdigställa Heller-altaret i Dominikanerklosterkyrkan i Frankfurt am Main. Han flyttade på 1520-talet till Hessen och arbetade huvudsakligen för grevarna von Solms zu Lich, von Solms zu Laubach och von Mansfeld, framför allt för greve Reinhard von Solms (1491-1562).

Bildgalleri

Bibliografi
Ernst von Ehlers: Hans Döring. Ein hessischer Maler des 16. Jahrhunderts, Darmstadt 1919

Källor
Om Hans Döring på British Museums webbplats

Noter

Tyska målare
Födda 1490
Avlidna 1558
Män
Anna Toresdotter

Anna Lillebil Christina Toresdotter, ursprungligen Jakobsson, född 25 december 1956 i Luleå stadsförsamling i Norrbottens län, är en svensk målare och grafiker.

Anna Toresdotter är dotterdotter till Fridtiof Erichsson som var konservator och konstnär. Sedan hon återvänt till sin hemstad efter några års utlandsvistelse tog karriären fart på 1980-talet med utställningar och bokutgivning. Sedan 1993 har hon ateljé och hem i Åkersberga.

Toresdotter är verksam som målare, har sysslat med litografi, gör egen musik till sin konst samt ger kurser i måleri. Hon har gett ut böcker om sin konst och utfört konstnärliga uppdrag för kommuner, landsting och Statens konstråd. Toresdotter är medlem i Konstnärernas riksorganisation (KRO) och i Föreningen Svenska Konstnärinnor.
Ett TV-program om hennes konst visades i TV 1, påskafton 1993.

Som målare är hon främst känd för sitt realistiska oljemåleri, gärna med en gammalmästerlig teknik. Ljusskildringar är centrala i hennes konst liksom engagemanget för ekologi och miljö.

Offentliga utsmyckningar i urval
1984 Kallax flygterminal, Luleå (Luleå kommun) 
1985 Norrbottens Stadshypoteksförening, Luleå
1986 Norrbottens flygflottilj, Luleå (Statens Konstråd)
1991 Stillhetens rum, Piteå lasarett (Norrbottens läns landsting) 
1992 Ringelskolan, Arvidsjaur (Arvidsjaurs kommun) 
1998 Piteå lasarett

Separatutställningar i urval
1983 Norrbottens län – Vandringsutställning på flera orter i Norrbottens museums regi
1984 Uleåborg, Finland – Uleåborgs Konstmuseum
1984 Wrocław, Polen – Galleria Sztuky Wstotczesnej
1985 Fredrikstad, Norge – Fredrikstads Konstförening
1985 Tokyo, Japan – Striped House Museum
1986 Luleå – Norrbottens museum
1989 Stockholm, Gamla Stan – Konstfrämjandet
1990 Chicago, USA – Swedish American Museum
1990 Asahikawa, Japan – Asahikawa stad
1995 Stockholm – Stockholm Artfair, Galleri Kronan
1996 Sala – Aguélimuseet
1996 Luleå – Norrbottens museum
1998–2001 – Vandringsutställning med dansföreställning på flera orter i Mellansverige
2014 Sollentuna – Edsvik konsthall
2017 Sollentuna – Edsvik Konsthall
2018 Luleå – Norrbottens museum
2022 Åkersberga – Österåkers Konsthall

Bibliografi 
Tavlor och Tankar, 1983, eget förlag, 
Öppningar, 1989, Pedagogförlaget,  
Litografier, 1989, eget förlag, 
Reflektioner, 2013, eget förlag,

Källor
Anna Toresdotter Officiell webbplats

Noter

Kvinnor
Födda 1956
Levande personer
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska grafiker under 2000-talet
Konstnärer från Luleå
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Åvarps naturreservat

Åvarps naturreservat är ett naturreservat i Bjuvs kommun i Skåne län, inrättat 1969.

Flora och fauna 
På området finns bl.a. kärlväxten vitskråp och den rödlistade skogssvingeln.

Se även 
Åvarps fälad

Referenser 
 Länsstyrelsen Skåne

Naturreservat i Bjuvs kommun
Naturskyddsområden bildade 1969
Pedro García

Pedro Francisco "Toto" García Aguado, född 9 december 1968 i Madrid, är en spansk vattenpolospelare. Han ingick i Spaniens landslag vid olympiska sommarspelen 1988, 1992, 1996 och 2000.

García tog OS-silver i den olympiska vattenpoloturneringen i Barcelona och OS-guld i den olympiska vattenpoloturneringen i Atlanta.

García tog VM-guld för Spanien i samband med världsmästerskapen i simsport 1998 i Perth.

Utmärkelser 
  Guldmedalj av Spaniens kungliga idrottsförtjänstorden 2011

Referenser 

Spanska vattenpolospelare
Spanska olympiska guldmedaljörer
Spanska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1992
Olympiska guldmedaljörer 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Spanien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Spanien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Spanien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Spanien
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 2000
Världsmästare i vattenpolo
Spanska idrottare under 1900-talet
Spanska idrottare under 2000-talet
Idrottare från Madrid
Födda 1968
Levande personer
Män
Ystads sparbank

Ystads sparbank var en sparbank i Ystad 1827-1984, numera en del av Sparbanken Syd.

Banken grundades 1827 som Skånes tredje sparbank efter Sparbanken i Malmö och Sparbanken i Kristianstad. Den öppnade den 3 maj 1827 och höll inledningsvis till i Gamla rådhuset. Styrelsens första ordförande var kommerserådet Carl Martin Lundgren. 1881 flyttade banken till större lokaler i Schultzska huset vid Stortorget.

Det fanns dock fortfarande behov av större lokaler och 1888 köpte banken tomtmark vid Stortorget för byggandet av en egen bankbyggnad. Denna uppfördes 1889-1890 av byggmästare M. Norström efter ritningar av arkitekterna Fritz Ullrich och Edvard Hallquist. Huset stod fördigt den 1 september 1890.

1975 uppgick Ljunits och Herrestads sparbank i Ystads sparbank. 1983 bildades Sparbanken Syd genom sammanslagning av Ystads sparbank och Österlens sparbank. Sparbanken Syd räknar sin historia tillbaka till Ystads sparbanks grundandeår 1827 och huvudkontoret ligger fortfarande i bankhuset på Stortorget.

Referenser

Noter

Externa länkar
1827-1952 - Ett jubileum, jubileumstidning utgiven i samband med bankens 125-årsjubileum

Ej längre existerande svenska sparbanker
Banker bildade 1827
Banker upplösta 1984
Företag i Ystad
Dialog för Ungern

Dialog för Ungern (, PM) är ett ungerskt grönt, eller rödgrönt, parti. Partiet grundades i februari 2013 efter att åtta riksdagsledamöter gått ur LMP-partiet och skapat en egen organisation. Partiet hade inför riksdagsvalet 2014 format en koalition med det likaså nyskapade partiet "Together 2014" (grundat 2012) och tillsammans vann de fyra platser i Nationalförsamlingen liksom även en plats i EU-parlamentet. Av dessa gick en plats i Nationalförsamlingen till Dialog för Ungern och i EU fick de in en representant.

Bakgrund  

Det grönliberala partiet En annan politik är möjlig (LMP) bildades 2009 och var ett av fyra partier som vann platser i Nationalförsamlingen genom riksdagsvalet 2010. I november 2012 bestämde partiet att inte gå med i den planerade valalliansen för oppositionsrörelser i landet, Together 2014, ledd av Gordon Bajnai. Detta ledde till att Benedek Jávor avgick från sin post som gruppledare i parlamentet. Tillsammans med sina supportrar, däribland Tímea Szabó och Gergely Karácsony, grundade han (de) en plattform inom partiet med beteckningen Dialog för Ungern. Plattformen argumenterade för en valallians med Together 2014 i syfte att lättare kunna åstadkomma ett politiskt systemskifte.

Politik och utspel

Basinkomst 
I samband med en presskonferens den 15 februari 2015 framhöll partiets företrädare att partiet kommer att verka för att basinkomst införs i Ungern. Detta utspel kom efter en intern omröstning i partiet i vilket 90 procent av partimedlemmarna röstat för denna inriktning. I det förslag som partiet gått ut med kommer barn att få ca 80 euro per månad, vuxna ca 160 euro per månad och unga mödrar ca 240 euro per månad.

Referenser 
Denna artikel är helt eller delvis baserad på engelska wikipedia.

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 Officiell hemsida 

 

Politiska partier i Ungern
Partier som stöder basinkomst
Razziegalan 2013

Razziegalan 2013 var den 33:e upplagan Golden Raspberry Awards och hölls 23 februari 2013. Galan hölls som vanligt dagen före Oscarsgalan, och gav pris till de sämsta filminsatserna under 2012.

Vinnare och nominerade

Filmer med flera vinster

Se även
 Golden Raspberry Awards
 Skämskudden
 Oscarsgalan 2013
 Golden Globe-galan 2013
 Screen Actors Guild Awards 2013
 Guldbaggegalan 2013

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Razzie Awards 2013 på Internet Movie Database

2013
Filmåret 2013
2013 i USA
Quo vadis? (roman)

Quo vadis? är en roman från 1895 av den polske författaren Henryk Sienkiewicz. Den har även givits ut på svenska som Från Neros dagar och I korsets tecken. Den utspelar sig i Rom omkring år 64 e.Kr, under kejsar Neros styre, och skildrar kärleken mellan en ung kristen kvinna och en romersk patricier. Handlingen innehåller många historiska personer och händelser, däribland Nero själv och Roms brand. Boken blev en stor internationell framgång och är förlaga till flera filmer.

Tematik
Boken är präglad av Henryk Sienkiewicz' kristna tro och författaren drog medvetet paralleller mellan förföljelsen av de tidiga kristna i Rom och vad han uppfattade som moraliska problem i sin egen tid. Bokens konflikter var också utformade i ljuset av polackernas motvilja mot de dåvarande preussiska och ryska ockupationsmakterna. De kristna i romanen motsvarar polackerna medan Nero och romarna motsvarar Alexander III av Ryssland och Otto von Bismarck.

Utgivning
Romanen trycktes som följetong från 26 mars 1895 till 29 februari 1896 i tidningarna Gazeta Polska, Czas och Dziennik Poznański och gavs därpå ut som bok. Den har översatts till omkring 50 språk. Den gavs ut på svenska 1898 i översättning av Vera von Kraemer som Från Neros dagar. En översättning av Sten Granlund gavs ut som Qvo vadis 1911. Maggie Olssons översättning med titeln Quo vadis? gavs ut 1930. År 1934 kom en nyöversättning av Ernst C:son Bredberg, ursprungligen som I korsets tecken men i senare utgåvor som Quo vadis?

Bearbetningar
Boken är förlaga till tre filmer från stumfilmstiden: en mycket kort fransk film från 1901 och två italienska filmer från 1913 och 1924, den senare med Emil Jannings i rollen som Nero. År 1932 kom en amerikansk film i regi av Cecil B. DeMille med titeln I korsets tecken. Mervyn LeRoys amerikanska Quo vadis från 1951 blev nominerad till åtta Oscars. År 1985 sändes en europeisk TV-bearbetning i sex avsnitt i regi av Franco Rossi och med Max von Sydow i en av rollerna. Jerzy Kawalerowicz regisserade en polsk filmatisering 2001.

Källor

Externa länkar
 
 

Historiska romaner
Kristen litteratur
Polska romaner
Polskspråkig skönlitteratur
Rom i skönlitteratur
Romaner av Henryk Sienkiewicz
Romaner som blivit film
Romerska riket i skönlitteratur
Skönlitteratur 1895
Andrew Nicholson

Andrew Nicholson, född den 1 augusti 1961 i Te Awamutu i Nya Zeeland, är en nyzeeländsk ryttare.

Han tog OS-brons i lagtävlingen i fälttävlan i samband med de olympiska ridsporttävlingarna 2012 i London.

Referenser

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Nyzeeländska ryttare
Nyzeeländska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2012
Olympiska bronsmedaljörer 1996
Nyzeeländska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Nya Zeeland
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2012
Män
Födda 1961
Levande personer