kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ludovic Vitet

Ludovic (egentligen Louis) Vítet, född den 18 oktober 1802 i Paris, död den 5 juni 1873 i Versailles, var en fransk skriftställare och politiker. Han var sonson till revolutionsmannen Louis Vitet.

Vitet utövade några år läraryrket och ingick 1824 i redaktionen av tidningen "Globe", där han entusiastiskt förfäktade romantikens idéer. Efter julirevolutionen utnämndes han 1831 till inspektör över de historiska minnesmärkena, blev 1834 generalsekreterare i handelsministeriet och 1836 ledamot av conseil d'é-tat samt var 1846-1848 en av vicepresidenterna i denna korporation. Som medlem av deputeradekammaren, 1834-1848, höll han sig ihärdigt på de doktrinär-konservatives sida och intog under revolutionen 1848 en bemärkt ställning inom den legitimistiska högra centern, men drog sig efter kejsardömets upprättande tillbaka till privatlivet. År 1871 invaldes han i nationalförsamlingen. 

Som författare utgav Vitet 1826 anonymt Les barricades, med historisk trohet dramatiserade scener från ligans tid, vilka i förening med två följande dramer hoparbetades till La ligue (2 band, 1844; ny upplaga 1861). Han författade vidare det framstående, av stilistiskt mästerskap utmärkta konsthistoriska arbetet Eustache Lesueur (1843; ny upplaga 1849), vidare Fragments et mélanges (2 bd. 1846), innehållande litterärkritiska och arkeologiska uppsatser, Essais historiques et littéraires (1862), Études sur l'histoire de l'art (1863-64; ny upplaga i 4 band 1867-1869), vilket sistnämnda är hans mest betydande arbete, med mera. Som konstskriftställare utmärktes Vitet av skarpsinne och grundlighet. Han var en flitig medarbetare i Revue des deux Mondes. Under Paris belägring 1870-1871 skrev han i denna tidskrift en serie patriotiska brev, burna av en förhoppningsfull stämning. Vitet invaldes i Académie des inscriptions 1839 och i Franska akademien 1845.

Källor

Noter

Externa länkar

Franska dramatiker under 1800-talet
Franskspråkiga dramatiker
Ledamöter av Académie des inscriptions et belles-lettres
Ledamöter av Franska Akademien
Ledamöter av Frankrikes nationalförsamling
Franska författare under 1800-talet
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1802
Avlidna 1873
Män
Ugglan
Författare från Paris
Politiker från Paris
Skogs distrikt

Skogs distrikt kan syfta på:

Skogs distrikt, Hälsingland
Skogs distrikt, Ångermanland

Se även
Skogs församling
Skogs socken
Skogs distrikt, Ångermanland

Skogs distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Herrskog i södra Ångermanland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Skogs socken i Kramfors kommun.

Området motsvarar den omfattning Skogs församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Skogs distrikt finns en tätort men inga småorter.

Tätorter
Herrskog

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
MI4

MI4 (British Military Intelligence section 4) var en del av det brittiska krigsdepartementet. De var ansvariga för rekognosering från luften och tolkning av bilder från rekognoseringarna. 

MI4 var ett kodnamn som användes för en organisation som genomgick ett antal namnbyten från det att enheten grundades 1940 till dess att kodnamnet slopades 8 september 1947. Från början gick verksamheten under namnet Photographic Development Unit (PDU), men redan under samma år bytte verksamheten namn till Photographic Interpritation Unit (PIU). Under 1941 bytte man namn till Central Interpritation Unit och i och med avskaffandet av kodnamnet bytte verksamheten namn till Joint Air Photographic Intelligence Centre UK (JAPIC (UK)).

Verksamheten fortlever, men nu som en del av Defence Intelligence Fusion Centre. Data insamlade av MI4 används fortfartande för att lokalisera och desarmera minor som placerades ut under andra världskriget.

Referenser

Ej längre existerande brittiska myndigheter
Storbritanniens militärhistoria
Nora distrikt, Ångermanland

Nora distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Hornön och Norafjärden i södra Ångermanland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Nora socken i Kramfors kommun.

Området motsvarar den omfattning Nora församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Nora distrikt finns en tätort och en småort.

Tätorter
Klockestrand (del av)

Småorter
Hornön

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
Johan Ehrenpreus

Johan "Hans" Ehrenpreus, född 11 november 1664 i Stockholm, död där 22 april 1740, var en svensk brukspatron och riksdagsledamot. Han var son till Hans Ehrenpreus.

Johan Ehrenpreus blev student vid Uppsala universitet 1676 och därefter faktor vid Örebro gevärsfaktori 1690. 1712 blev han inspektor över stora sjötullarna och överdirektör vid Stora sjötullen i Stockholm. 1718-1719 arrenderade han för egen räkning Stockholms sjötullar och gjorde en avsevärd vinst på hanteringen, men lyckades även dra in ökade inkomster till staten. Trots detta lyckades han inte få till stånd något nytt arrende på sjötullen. Han var ledamot för ridderskapet och adeln vid riksdagarna 1719, 1720, 1723, 1726—27, 1734 och 1738—39.

Ehrenpreus var även efter sin far ägare till Vedevågs bruk och arrendator av Stensta och Kvarnbacka bruk i Lindesbergs socken.

Källor

Noter

Personer inom Sveriges näringsliv under 1700-talet
Födda 1664
Avlidna 1740
Män
Näringslivspersoner från Stockholm
Narkotikakommissionen

Narkotikakommissionen var en av svenska regeringen tillsatt kommission, som skulle komma med förslag om åtgärder i arbetet mot narkotika. Kommissionen var aktiv mellan 1982 och 1984.

Tillsättandet 
I november 1982 kallade regeringen till sig en kommission, som hade i uppdrag att lämna förslag på åtgärder i arbetet mot narkotika. 1983 lades förslagen fram och dessa berörde bland annat polisens, kriminalvårdens, skolans och socialtjänstens ansvarsområden. Dessa åtgärder skulle enligt kommissionen, kostat 15 miljoner att genomföra. Kommissionen avlade sitt slutbetänkande den 20 januari 1984. Kommissionens ordförande 1983 var Hans Holmér, som vid tidpunkten var tjänstledig från sin post som polismästare i Stockholm. Holmér utnämndes till ordförande av vice statsminister Ingvar Carlsson.

Yrkanden 
I kommissionens slutbetänkande yrkade den på följande:

 att riksdagen hos regeringen hemställer att en bred aktionskampanj mot narkotikabruket genomförs i enlighet med vad som anförts i motionen,

 att riksdagen hos regeringen begär förslag om legala möjligheter till frivillig kontraktsvård enligt vad i motionen anförts,

 att riksdagen hos regeringen hemställer om en administrativ översyn av forskningen på narkotikaområdet i enlighet med vad i motionen anförts.

Referenser 

Kommissioner i Sverige
Sveriges politiska historia
1984 i Sverige
Louis Vitet

Louis Vitet kan syfta på:

* Louis Vitet (1736–1809), fransk läkare och politiker
 Ludovic Vitet (1802–1873), fransk skriftställare och politiker
Stephan Witasek

Stephan Witasek,  född 1870, död den 18 april 1915 i Graz, var en österrikisk psykolog.

Witasek, som blev professor i Graz 1907, var Meinongs lärjunge och skrev bland annat Grundzüge der allgemeìnen Ästhetik (1904) och Grundlinien der Psychologie (1908).

Källor

Noter

Österrikiska psykologer
Österrikiska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Graz
Österrikiska filosofer under 1900-talet
Österrikiska forskare under 1900-talet
Födda 1870
Avlidna 1915
Män
Ugglan
Ove Lindblom

Nils Ove Lindblom, född 18 mars 1939 i Kosta, är en svensk konstnär verksam som inredningsarkitekt i Karlstad.

Lindblom studerade 1957-1961 på Konstfacks skulpturlinje, och är verksam sedan 1966 som inredningsarkitekt tillsammans med hustrun Ulla Lindblom med utformning av både offentliga och privata miljöer. Bland hans offentliga utsmyckningar märks Torgdammen i Karlstad, Lektorget i Våxnäs, utsmyckningar för Tumba centrum, KMW i Karlstad och Nygårdskyrkan i Åmål. Tillsammans med sin fru utformade han Spisrummet på Centralsjukhuset i Karlstad, där han även svarade för utformningen av den öppna spisen.

Källor

Fotnoter

 
Svenska skulptörer under 1900-talet
Födda 1939
Levande personer
Män
Personer från Ekeberga socken
Vårt matematiska universum

Vårt matematiska universum: mitt sökande efter den yttersta verkligheten (engelsk originaltitel: Our Mathematical Universe: My Quest for the Ultimate Nature of Reality) är en bok av kosmologen och fysikern Max Tegmark från 2014. Boken är skriven i populärvetenskaplig form och sammanväver vad en New York Times recensent kallade "en spännande informativ undersökning av den senaste utvecklingen i astrofysik och kvantteorin" med Tegmarks matematiska universum hypotes, som hänvisar till att verkligheten har en matematisk struktur. Tegmark hävdar att denna matematiska universums natur har viktiga konsekvenser för hur forskare bör närma sig många frågor om fysik.

Referenser

Noter 

facklitteratur 2014
Torsåkers distrikt, Ångermanland

Torsåkers distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Torsåker och Prästmon på västra sidan av Ångermanälven i södra Ångermanland. Kramfors-Sollefteå flygplats ligger i distriktets södra del. Närmsta tätort är Nyland i Ytterlännäs distrikt, strax söder om distriktet.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Torsåkers socken i Kramfors kommun.

Området motsvarar den omfattning Torsåkers församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Torsåkers distrikt finns en småort men inga tätorter.

Småorter
Prästmon

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
Dals distrikt

Dals distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Kyrkdal i södra Ångermanland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Dals socken i Kramfors kommun.

Området motsvarar den omfattning Dals församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Dals distrikt finns inga tätorter eller småorter.

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
Ytterlännäs distrikt

Ytterlännäs distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Bollstabruk och Nyland i södra Ångermanland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Ytterlännäs socken i Kramfors kommun.

Området motsvarar den omfattning Ytterlännäs församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Ytterlännäs distrikt finns tre tätorter men inga småorter.

Tätorter
Bollstabruk (del av)
Nyland
Sandslån (del av)

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
Gudmundrå distrikt

Gudmundrå distrikt är ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Kramfors i södra Ångermanland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av området som Kramfors stad omfattade till 1971, området som före 1947 utgjorde Gudmundrå socken.

Området motsvarar den omfattning Gudmundrå församling hade 1999/2000.

Tätorter och småorter
I Gudmundrå distrikt finns tre tätorter och en småort.

Tätorter
Bollstabruk (del av)
Kramfors
Lunde

Småorter
Sprängsviken

Referenser

Noter

Indelningar i Kramfors kommun
distrikt i Västernorrlands län
Växtmejare

Växtmejare (Phytotoma) är ett litet fågelsläkte i familjen kotingor inom ordningen tättingar. Släktet omfattar endast tre arter med utbredning från nordvästra Peru till södra Chile och Argentina: 
 Peruväxtmejare (P. raimondii)
 Argentinaväxtmejare (P. rutila)
 Chileväxtmejare (P. rara)

Referenser

Externa länkar

Kotingor
Fågelsläkten
Diproton

Diproton eller 2He är en extremt instabil heliumisotop som innehåller två protoner och inga neutroner. Enligt teoretiska beräkningar skulle den ha varit mycket mer stabil (även om den fortfarande skulle betasönderfalla till deuterium) om den starka kärnkraften hade varit 2 % större. Dess instabilitet beror på spinn/spinn-växelverkan i kärnkraften, och Paulis uteslutningsprincip, som tvingar de två protonerna att ha antijusterade spinn och ger diproton en negativ bindningsenergi.

Det har funnits observationer av 2He. År 2000 observerade fysiker en ny typ av radioaktivt sönderfall i vilken en kärna avger två protoner vid en gång – möjligen en 2He-kärna. Laget, som leddes av Alfredo Galindo-Uribarri vid Oak Ridge National Laboratory, meddelade att upptäckten kommer att hjälpa forskarna att förstå den starka kärnkraften och att den ger nya insikter i skapandet av grundämnen inuti stjärnor. Galindo-Uribarri och medarbetare valde en neonisotop med en energistruktur som hindrar den från att avge enstaka protoner. Detta innebär att de två protonerna emitteras samtidigt. Laget avfyrade en stråle fluorjoner mot ett protonrikt mål för att producera 18Ne, som sedan sönderföll till syre och två protoner. Några protoner som hade emitterats från målet självt identifierades genom deras karakteristiska energier. Det finns två sätt på vilka den dubbla protonemissionen kan fortgå. Neonkärnan kan emittera en 'diproton' — ett par protoner sammanbundna som en 2He-kärna — vilken sedan sönderfaller till två separata protoner. Alternativt kan protonerna emitteras separat men samtidigt — demokratiskt sönderfall. Experimentet var inte tillräckligt känsligt för att fastställa vilken av dessa två processer som ägde rum.

Mer bevis på 2He hittades år 2008 vid Istituto Nazionale di Fisica Nucleare i Italien. En stråle 20Ne-joner riktades mot ett mål av berylliumfolie. Denna kollision omvandlade några av de tyngre neonkärnorna i strålen till en 18Ne-kärna. Dessa kärnor kolliderade sedan med en blyfolie. Den andra kollisionen resulterade i att  18Ne-kärnan exciterades till ett mycket instabilt tillstånd.

Källor 

002
Carpodectes

Carpodectes är ett fågelsläkte i familjen kotingor inom ordningen tättingar. Släktet omfattar tre arter som förekommer i Latinamerika från Honduras till nordvästra Ecuador:
 Svartspetsad kotinga (C. hopkei)
 Snökotinga (C. nitidus)
 Gulnäbbad kotinga (C. antoniae)

Referenser

Externa länkar

Kotingor
Fågelsläkten
Space Chronicles

Space Chronicles: Facing the Ultimate Frontier är en bok av fysikern Neil deGrasse Tyson från 2012. Boken handlar om NASA:s historia och framtid samt rymdfärder i allmänhet. Tyson avsåg att bokens originaltitel skulle vara Failure to Launch: The Dreams and Delusions of Space Enthusiasts.

Referenser

Noter 

Facklitteratur 2012
Finlands konstakademi

Finlands konstakademi () är en finländsk konstinstitution, vilken grundades 1922.

Konstakademin leds av en styrelse med tolv 12 medlemmar, som har en mandatperiod på tre år, och representerar Helsingfors stad, Finska Konstföreningen och olika konstnärsförbund, vartill kommer tre av styrelsen koopterade medlemmar.

Historik 
Verksamheten ombildades 1940, då Stiftelsen Finlands konstakademi bildades av finländska staten, Helsingfors stad och Finska Konstföreningen med syfte att ansvara för Finska konstföreningens skolor i Helsingfors och Åbo, samt museiverksamhet i Ateneum och Konstmuseet Sinebrychoff. Från 1956 tillkom utställningsverksamhet. Akademins första president var Oskari Mantere.

Finlands konstakademi drev museerna till 1990, då de övertogs av staten. De ligger nu under Stiftelsen Finlands Nationalgalleri.

Ordförande är sedan december 2019 Mauri Ylä-Kotola.

Finlands konstakademis skola
Från 1939 var Finlands Konstakademi huvudman för Finska Konstföreningens ritskola i Helsingfors, som grundats 1846 av Finska Konstföreningen. Den namnändrades då till Finlands konstakademis skola och förstatligades 1985. Undervisningen skedde i Ateneums byggnad.

Finlands konstakademis pris
Finlands konstakademis pris har utdelats i samarbete med Esbo moderna kostmuseum museum (Emma) sedan 2013. Det delas ut vartannat år och 25 000 euro samt genomförandet av en separatutställning och publikation av en bok.

Priset utdelas till en ung finländsk konstnär som ännu inte erhållit något större pris i Finland.

Pristagare
2013 – Tuomas Laitinen (född 1976)
2015 – Camilla Vuorenmaaa (född 1979)
2017 – Outi Pieski
2019 – Aaron Heino

Källor

Noter

Externa länkare
Finlands konstakademis webbplats

Konstakademier
Konsthögskolor i Finland
Kulturpriser i Finland
Konstpriser och -stipendier i Finland
Kultur i Helsingfors
Organisationer bildade 1922
Visseltyranner

Visseltyranner (Sirystes) är släkte i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Släktet omfattar fyra arter som förekommer från Panama till nordöstra Argentina och norra Bolivia:
 Östlig visseltyrann (S. sibilator)
 Vitgumpad visseltyrann (S. albocinereus)
 Guyanavisseltyrann (S. subcanescens)
 Chocóvisseltyrann (S. albogriseus)

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fågelsläkten
Pseudotriccus

Pseudotriccus är ett fågelsläkte i familjen tyranner inom ordningen tättingar.

Arter i släktet 
Släktet omfattar tre arter med utbredning från Colombia till Bolivia:
 Bronspygmétyrann (P. pelzelni)
 Brunpannad pygmétyrann (P. simplex)
 Rödhuvad pygmétyrann (P. ruficeps)

Familjetillhörighet 
Släktet behandlas vanligen som en del av familjen tyranner. Vissa taxonomiska auktoriteter har dock valt att dela upp tyrannerna i flera familjer efter DNA-studier som att tyrannerna består av fem klader som skildes åt redan under oligocen. Pseudotriccus förs då till familjen Pipromorphidae.

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fågelsläkten
Länsväg AC 542

Länsväg AC 542 är en övrig länsväg i Bjurholms kommun i Västerbottens län (Ångermanland) som går mellan byn Ljusåker (Länsväg AC 535) och småorten Balsjö (Riksväg 92). Vägen är två kilometer lång och asfalterad.

Vägen ansluter till:

 Länsväg AC 535 (vid Ljusåker)
 Riksväg 92 (vid Balsjö)

Se även 
 Lista över länsvägar i Västerbottens län

Referenser

AC 542
Länsvägar i Västerbottens län
Xenotriccus

Xenotriccus är ett litet fågelsläkte i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Släktet omfattar två arter med utbredning i Centralamerika från södra Mexiko till nordvästra El Salvador:
 Bandtyrann (X. callizonus)
 Långtofsad tyrann (X. mexicanus)

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fågelsläkten
Aphanotriccus

Aphanotriccus är ett litet fågelsläkte i familjen tyranner inom ordningen tättingar. Släktet omfattar endast två arter med utbredning från Nicaragua till norra Colombia:
 Brunbröstad tyrann (A. capitalis)
 Svartnäbbstyrann (A. audax)

Referenser

Externa länkar

Tyranner
Fågelsläkten
Länsväg AC 535

Länsväg AC 535 är en övrig länsväg i Bjurholms kommun i Västerbottens län (Ångermanland) som går mellan byarna Mjösjöby och Ljusåker. Vägen är 26 kilometer lång och asfalterad.

Vägen ansluter till:

 Länsväg AC 508 (vid Mjösjöby)
 Länsväg AC 536 (vid Bjurvattnet)
 Länsväg AC 542 (vid Ljusåker)
  Riksväg 92 (vid Ljusåker)

Se även 
 Lista över länsvägar i Västerbottens län

Referenser

AC 535
Länsvägar i Västerbottens län
Johannes Johansson (teolog)

Johannes Johansson, född den 14 maj 1867 i Uppsala domkyrkoförsamling, Uppsala, död den 14 maj 1947 i Göteborgs Gamlestads församling, Göteborg
, var en svensk hymnologisk och exegetisk författare. Han dog på sin 80-årsdag.

Johansson blev student i Uppsala 1885, filosofie kandidat 1889 och teologie kandidat 1898. Han prästvigdes 1902, utnämndes samma år till lektor i Nyköping och befordrades 1903 till rektor vid folkskollärarinneseminariet i Falun. Johansson blev 1912 tillförordnad och 1915 ordinarie rektor vid folkskoleseminariet i Linköping samt var 1924–1932 lektor vid Högre latinläroverket i Göteborg. Han blev rektor för Göteborgs prästgymnasium 1924. 

Johansson utgav 1907 ett Förslag till psalmbok för svenska kyrkan, omfattande dels 1819 års psalmbok i oavkortad, men delvis starkt omarbetad form, dels ett tillägg på 200 psalmer av äldre och nyare författare. Ett 1908 utgivet Nytt förslag till reviderad psalmbok (åtföljt av en mycket utförlig, i broschyrform tryckt motivering, som innehåller bland annat en revidering av psalmbokens författaruppgifter) överensstämmer i nummerantal med kyrkopsalmbokens och utgjorde ett försök att trots uteslutningar och tillägg låta de mest använda psalmerna kvarstå på sina för församlingen välkända platser. Den ledande grundtanken i Johanssons revisionsarbete var att låta psalmen med modern språkdräkt förena en bekännelsetrogen hållning. 

Johansson uppträdde jämväl med några omfattande exegetiska skrifter: Se, Han kommer (1894), en populär utläggning av Uppenbarelseboken, Profeten Hosea, översättning och utläggning (1899) och Hosea och de kritiska problemen (samma år). Han utgav 1915–1923 under titlarna Guds rike och Livsbilder flera serier läro- och läseböcker i kristendom för små-, folk- och konfirmandskolan. År 1923 framlade Johansson ånyo ett förslag till ny psalmbok, Den svenska psalmboken, översedd och tillökad upplaga av 1819 års psalmbok, en varsam revision av 1920 års kyrkomötespsalmbok. Senare publicerade han Hjältefolket i Cottiska Alperna (1928), Österrikes martyrkyrka (1930), Ett betydelsefullt 400-årsminne (1930) och Nio tavlor ur skotska kyrkans historia (1937).

Källor

Noter 

Svenska teologer under 1900-talet
Hymnologer
Svenska lektorer
Svenska skolledare under 1900-talet
Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Lärare från Uppsala
Födda 1867
Avlidna 1947
Män
Ugglan
Präster från Uppsala
Länsväg AC 536

Länsväg AC 536 är en övrig länsväg i Västerbottens län (Ångermanland) som går mellan byn Bjärten i Nordmalings kommun och byn  Bjurvattnet i Bjurholms kommun. Vägen är tio kilometer lång och belagd med grus.

Vägen ansluter till:

 Länsväg AC 533 (vid Bjärten)
 Länsväg AC 540 (vid Bjärten)
 Länsväg AC 535 (vid Bjurvattnet)

Se även 
 Lista över länsvägar i Västerbottens län

Referenser

AC 536
Länsvägar i Västerbottens län
Franz von John

Franz von John, född den 20 november 1815 i Bruck an der Leitha, död den 25 maj 1876 i Wien, var en österrikisk friherre och general.

von John tillhörde från 1845 Josef Radetzkys generalstab och utmärkte sig 1848 i norra Italien. Han utnämndes 1857 till överste och friherre samt 1859 till generalstabschef för sjätte armékåren i södra Tyrolen och 1860 till generalmajor för Ludwig von Benedeks armé i Italien. Samma ställning intog han i ärkehertig Albrekts här 1866 och befordrades för sin vid Custozza ådagalagda strategiska duglighet till fältmarskalklöjtnant. I oktober 1866 utnämndes von John till österrikisk krigsminister och i december 1867 till rikskrigsminister för Österrike-Ungern, uppgjorde planen till den nya härordningen, grundad på allmän värnplikt, men avgick redan i januari 1868. År 1873 blev han fälttygmästare och 1874 åter liksom 1866-1867 chef för generalstaben.

Källor 

  

Österrikiska generaler
Österrikiska friherrar
Österrikiska militärer under 1800-talet
Födda 1815
Avlidna 1876
Män
Ugglan