kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Zara Larssons diskografi

Zara Larsson är en svensk sångerska och låtskrivare. Hennes diskografi består av två studioalbum, tre EP-skivor och nio singlar. Larsson vann som tioåring Talang 2008 men det dröjde till 2013 innan hon släppte sin debutsingel "Uncover" på skivbolaget Universal. "Uncover" blev snabbt etta på både Digilistan och Sverigetopplistan, och senare gick låten även in på Svensktoppen. "Uncover" certifierades med en platinaskiva i Sverige på mindre än en månad.

Under 2014 släppte hon sitt första album, med namnet 1. Albumet gick upp på första plats i Sverige, och lyckades till viss del även i grannländerna Norge och Danmark, där det som bäst låg på tjugoåttonde respektive trettioandra plats. I juni 2015 släpptes singeln "Lush Life" som direkt sålde platina i Sverige.

17 mars 2017 släppte hon på bred internationell front sitt andra album So Good.

Det tredje albumet, Poster Girl, släpptes 5 mars 2021.

Album

Studioalbum

EP-skivor

Singlar

Andra listnoterade låtar

Musikvideor

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 Zara Larsson på Allmusic
 

Diskografier för svenska artister
Popdiskografier
Vitbrynad skogssångare

Vitbrynad skogssångare (Myiothlypis leucophrys) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i galleriskog i sydcentrala Brasilien. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Brasilien
Svarthättad skogssångare

Svarthättad skogssångare (Myiothlypis nigrocristata) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i Anderna från Colombia till norra Venezuela, Ecuador och norra Peru. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Referenser

Externa länkar 

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Sorgskogssångare

Sorgskogssångare (Geothlypis philadelphia) är en nordamerikansk fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Vintertid flyttar den till södra Centralamerika och nordvästligaste Sydamerika.

Kännetecken

Utseende 
Sorgskogssångaren är en 13–15 cm skogssångare med relativt lång kropp och kort stjärt. I fjäderdräkten är den olivgrön ovan, gul under och med grå huva. Den är mycket lik västligare släktingen gråhuvad skogssångare (G. tolmiei), men denna är något  mindre och mer långstjärtad och har framför allt en tydlig, bruten vit ögonring. De blekaste individerna har till skillnad från sorgskogssångaren helt grå huva och vitaktig strupe, ej brutet bröstband och gul strupe.

Läten 
Sången är djup och fyllig och återges i engelsk litteratur som "churree churree churree turi turi", medan lätet beskrivs som ett "pwich", i flykten ett ljust "svit".

Utbredning och systematik 
Sorgskogssångaren häckar i sydöstra Kanada och nordöstra USA och övervintrar från Nicaragua till nordvästra Sydamerika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa, med endast ett fynd på ön Corvo i Azorerna 25 september 2023.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades arten i släktet Oporornis, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar. Sorgskogssångaren står närmare gulhakarna i Geothlypis än typarten för Opororonis, connecticutskogssångare och förs numera allmänt dit.

Levnadssätt 
Sorgskogssångaren häckar i tät undervegetation som al och björnbärssnår i skogsgläntor, vanligen i fuktiga områden. Där ses den hoppa på marken (liknande connecticutskogssångaren går) efter insekter och andra leddjur, framför allt spindlar. Fågeln häckar från maj till början av september, men huvudsakligen slutet av juni till augusti.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att anses vara hotad. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas bestå av 14 miljoner vuxna individer.

Namn 
Det vetenskapliga artnamnet philadelphia syftar på staden med samma namn varifrån typexemplaret insamlades under flyttningen.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Kentuckyskogssångare

Kentuckyskogssångare (Geothlypis formosa) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar i östra USA och flyttar vintertid till Västindien, Centralamerika och allra nordligaste Sydamerika.

Utseende och läten  
Kentuckyskogssångaren är en rätt stor (12-14 cm) och kortstjärtad skogssångare. Den känns i alla dräkter igen på enhetligt olivgrön ovansida, gul undersida, en mörk ögonmask som svänger ner mot bröstet och gula, trekantiga glasögon. Sången består av ett rullande "prrreet" som upprepas cirka sex gånger, lik både karolinagärdsmyg och rödkronad piplärksångare men fylligare utan tydligt definierade stavelser. Lätet beskrivs som ett lågt och ihåligt "chup" och i flykten hörs korta, elektriska "drrt".

Utbredning och systematik 
Kentuckyskogssångaren häckar i östra USA och övervintrar från Mexiko till nordvästra Sydamerika. Tillfälligt har den påträffats på Jamaica. Kentuckyskogssångaren är en av få skogssångare i östra Nordamerika som ännu inte påträffats i Europa. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades arten i släktet Oporornis, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar. Kentuckyskogssångaren står närmare gulhakarna i Geothlypis än typarten för Opororonis, connecticutskogssångare och förs numera allmänt dit.

Levnadssätt 
Kentuckyskogssångaren hittas i tät och skuggig undervegetation i högrest lövskog, ofta i fuktiga raviner och flodbottnar. Födan består huvudsakligen av insekter och andra leddjur, framför allt små spindlar. Den häckar huvudsakligen mellan maj och augusti, med äggläggning i juni–juli.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas bestå av 2,6 miljoner häckande individer.

Namn 
Fågeln har fått sitt namn efter att typexemplaret samlades in i delstaten Kentucky, faktiskt den enda av skogsångarna med liknande namn som faktiskt häckar i området (de övriga är connecticutskogssångare, nashvilleskogssångare och tennesseeskogssångare).

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i USA
Aymen Abdennour

Aymen Abdennour, född 6 augusti 1989 i Sousse, är en tunisisk fotbollsspelare som spelar för Umm Salal och Tunisiens fotbollslandslag.

Karriär
I augusti 2015 värvades Abdennour av Valencia, där han skrev på ett femårskontrakt. I augusti 2017 lånades Abdennour ut till Marseille.

I juli 2019 värvades Abdennour av turkiska Kayserispor.

Referenser

Noter

Tunisiska fotbollsspelare
Tunisiska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Étoile Sportive du Sahel
Fotbollsspelare i SV Werder Bremen
Spelare i Toulouse FC
Spelare i AS Monaco FC
Spelare i Valencia CF
Spelare i Olympique de Marseille
Spelare i Kayserispor
Spelare i Umm Salal SC
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i Ligue 1
Spelare i La Liga
Spelare i Süper Lig
Spelare i Qatar Stars League
Spelare i afrikanska mästerskapet i fotboll 2012
Spelare i afrikanska mästerskapet i fotboll 2013
Spelare i afrikanska mästerskapet i fotboll 2015
Spelare i afrikanska mästerskapet i fotboll 2017
Födda 1989
Levande personer
Män
Tunisiska idrottare under 2000-talet
John Christopher Willis

John Christopher Willis, född den 20 februari 1868 i Birkenhead, England, död 21 mars 1958 i Montreux, Schweiz, var en brittisk botaniker.

Karriär
Efter studier vid University College i Liverpool och vid Cambridge University arbetade han en tid vid Botany Department i Glasgow. 1896 fick han anställning som föreståndare för den kungliga botaniska trädgården i Peradeniya på Ceylon (nuvarande Sri Lanka), som vid den tiden var en del av det brittiska imperiet. Efter att ha tjänstgjort på Ceylon i 15 år utnämndes han 1912 till föreståndare för den botaniska trädgården i Rio de Janeiro. 1915 återvände han till England och började arbeta vid Cambridge University. Senare i livet flyttade han till Schweiz.

Utmärkelser
John Christopher Willis blev hedersdoktor vid Harvard University 1909. Motiveringen till utnämningen löd: "En framstående botaniker som utmärker sig genom sin kunskap om tropiska växter; föreståndare för Royal Garden i Ceylon; som har uträttat ett stort arbete med att förbättra de varieteter som är nyttiga för människan."

Willis valdes in som medlem (så kallad "Fellow") i Linnean Society 1897 och i Royal Society 1919. Han tilldelades Linnean Societys Darwin-Wallace medalj postumt.

Bibliografi
A Manual and Dictionary of the Flowering Plants and Ferns (Cambridge: Cambridge University Press, 1897)
Studies in the Morphology and Ecology of the Podostemaceæ of Ceylon and India (Colombo: H.C. Cottle, 1902)
The Distribution of Species in New Zealand (1916)
The Relative Age of Endemic Species and Other Controversial Points (1917)
Age and Area. A Study in Geographical Distribution and Origin of Species (Cambridge: Cambridge University Press, 1922)
The Course of Evolution by Differentiation Or Divergent Mutation Rather Than by Selection (Cambridge: Cambridge University Press, 1940)
The Birth and Spread of Plants (Genève: Conservatoire et Jardin botanique de la Ville, 1949)

Källor

Brittiska botaniker
Brittiska forskare
Ledamöter av Royal Society
Födda 1868
Avlidna 1958
Män
Brutal-TV

Brutal-TV var en humorserie i 6 delar som sändes på Sveriges Television mellan den 23 september och den 28 oktober 1991. Avsnitten var cirka 30 minuter.

Flera av de medverkande hade tidigare gjort radioserien Riskradion och ett antal av figurerna från radioprogrammet återkom i tv-serien.

Medverkande
Erik Blix
Stefan Livh
Peter Wennö
Regina Lund
Robert Gustafsson
Peter Apelgren

Producent: Gösta Hanson

Externa länkar
Brutal-TV i Öppet arkiv

Svenska komediserier på TV
Underhållningsprogram i Sveriges Television
Visnar ängar

Visne ängar är ett utmarksområde i Alskogs socken på Gotland, öster om den nu utdikade Visne myr.

På äldre kartor fanns här åker, äng och hagmark på ett sätt som antyder att det kan handla om en medeltida ödegård liknande Fjäle i Ala. Ett tiotal husgrunder fördelade på fyra grupper som visar på fyra olika gårdsbebyggelser. En av husgrunderna undersöktes arkeologiskt på 1930-talet och daterades då till äldre järnålder. I anslutning till en av gårdarna påträffades resterna av två bildstenar av vikingatida typ som stått på platsen. Längre norr om denna plats finns huslämningar, som troligen är medeltida.

Enligt lokala sägner skall Visne ha varit en egen socken vars befolkning utplånats av digerdöden.

Källor 
 Vägen till kulturen på Gotland, Gotländskt arkiv 1987 s. 166-167.

Riksintressen för kulturmiljövården i Gotlands län
Peter Wennö

Peter Wennö, född 16 januari 1955 i Karlstads församling i Värmlands län, är en svensk journalist, TV-producent och manusförfattare.

Wennö har efter examen vid Journalisthögskolan i Göteborg arbetat som nöjesjournalist och kulturskribent i kvällspressen samt därefter som manusförfattare och producent för Sveriges Television, TV3, TV4 och Kanal 5. Han har bland arbetat med TV-produktioner som Gäst hos Hagge, Musikjägarna, Blix från klar himmel, Älskade Lotten, En Fyra För Tre, Popstars, Blåsningen, Vita lögner (1997), Temptation Island (2002) och På gränsen (2000). Han var även med och skapade Riskradion tillsammans med bland andra Erik Blix och Stefan Livh och Brutal-TV, en humorserie från tidigt 90-tal där även Peter Apelgren, Robert Gustafsson och Regina Lund medverkade. Wennö har gett ut tre böcker under pseudonymen Jörn Strandlund och en under eget namn. På senare år har han i huvudsak varit verksam som konsult inom PR-branschen och som krönikör i bland annat Metro och GT.

Åren 1981–1989 var han gift med författaren Inger Jalakas och från 1991 med journalisten Ninni Jonzon.

Bibliografi i urval

Källor

Externa länkar
Peter Wennö på Svensk filmdatabas

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska TV-producenter
Svenska författare
Födda 1955
Levande personer
Män
Journalister från Karlstad
Författare från Karlstad
Ungdoms-VM

Ungdoms-VM kan avse

 Ungdoms-VM i bandy
 Ungdoms-VM i friidrott
 Juniorvärldsmästerskapet i ishockey

Världsmästerskap
Dan Isacson

Dan Isacson, född 27 augusti 1932 i Östra Sönnarslöv, död 14 april 2010 i Kalmar, var en svensk skolman. Han var högskolerektor i Kalmar från 1969 till 1995.

Biografi 
Isacson föddes i Östra Sönnarslöv, där han gick i byns folkskola och sedan på Kristianstads högre allmänna läroverk. Vid Folkskoleseminariet i Kristianstad avlade Isacson folkskollärarexamen 1953 och arbetade som folkskollärare i Kristianstad till 1954.

Isacson gjorde sin militärtjänst vid Wendes artilleriregemente (A 3) i Kristianstad och avslutade kadettskola 1956. Därefter blev han reservofficer med inriktning underrättelsetjänst.

Isacson var lärare vid Folkskoleseminariet i Kristianstad till 1963 och sedan adjunkt till 1966. Samma år blev han filosofie magister och filosofie licentiat 1969 i pedagogik, psykologi, statskunskap och nationalekonomi vid Lunds universitet. Han skrev två vetenskapliga artiklar under sin universitetsutbildning, båda färdigställda 1968. Den ena är "Unga väljares föräldraidentifikation och politiska beteende". Den andre påbörjad 1966 med titeln "Informationsvärdet vid stoffbjudning med olika grad av konkretion: ett undervisningsförsök rörande retentions – och motivationseffekter av verbal bjudning och flerkanalsbjudning i orienterings-ämnena på mellanstadiet". Syftet var att "mäta den relativa lärande och motiverande effektiviteten av olika kommunikationskanaler; en kanal (oral) jämfört med flera kanaler (audivisuell) i orienterings-ämnena på mellanstadiet." 

1969 blev han lektor och rektor på Lärarhögskolan i Kalmar. I egenskap av rektor för Lärarhögskolan ledde Isacson pläderingen för Kalmars sak i 1968 års utbildningsutredning och försåg huvudsekreterare Gunnar Bergendal med analys- och utredningsmaterial. Åren 1977–1995 var Isacson förste rektor vid Högskolan i Kalmar och ledde vid sitt tillträdande genomförandet av högskolereformen 1977. De sista fem åren som rektor var Isacson samtidigt styrelseordförande för Capellagården på Öland och fortsatte som sådan till 2007.

Utmärkelser 
Dan Isacson utnämndes 2000 till  filosofie hedersdoktor vid Fakulteten för naturvetenskap och teknik, Högskolan i Kalmar  (Linnéuniversitetet). Promoveringen ägde rum på Kalmar slott.

Källor 

 ”Familj – Dan Isacson” i Barometern av Högskolan i Kalmar/Linnéuniversitetet (10 maj 2010)
"Om mig" i officiella webbplats av Dan Isacson
"Högskolans 30-årsjubileum" i officiella webbplats av Dan Isacson

Noter

Rektorer vid Högskolan i Kalmar
Personer från Östra Sönnarslövs socken
Hedersdoktorer
Män
Födda 1932
Avlidna 2010
Hagfors distrikt

Hagfors distrikt är ett distrikt i Hagfors kommun och Värmlands län. Distriktet ligger omkring Hagfors i nordöstra Värmland.

Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av området som före 1971 utgjordes av Hagfors stad.

Området motsvarar den omfattning Hagfors församling hade 1999/2000 och fick 1907 efter utbrytning ur Norra Råda församling.

Tätorter och småorter
I Hagfors distrikt finns två tätorter men inga småorter.

Tätorter
Geijersholm (del av)
Hagfors

Referenser

Noter

Indelningar i Hagfors kommun
distrikt i Värmlands län
Alexander Sinclair

Alexander Sinclair, född 28 juni 1911, död 2 oktober 2002, var en kanadensisk ishockeyspelare.
Sinclair blev olympisk silvermedaljör i ishockey vid vinterspelen 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Källor

Kanadensiska ishockeyspelare
Kanadensiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1936 från Kanada
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1936
Olympiska silvermedaljörer 1936
Födda 1911
Avlidna 2002
Män
Gråhuvad skogssångare

Gråhuvad skogssångare (Geothlypis tolmiei) är en fågel i familjen skogssångare som förekommer i västra Nordamerika.

Utseende och läten 
Gråhuvad skogssångare är en 13 cm fågel som är mycket lik sin östligare nära släkting sorgskogssångaren. Likt denna har den olivgrön ovansida, gul undersida och grå eller gråsvart huva. Gråhuvad skogssångare är dock något mindre och mer långstjärtad och har framför allt en tydlig, bruten vit ögonring. De blekaste individerna har till skillnad från sorgskogssångaren helt grå huva och vitaktig strupe, ej brutet bröstband och gul strupe. Sången liknar sorgskogssångaren, men är i genomsnitt ljusare och mer elektrisk. Lätet är ett torrt och hårt "chik" påminnande om gulhake.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i västra Nordamerika och övervintrar i höglänta områden från Mexiko till Panama. Vissa behandlar den som monotypisk medan andra delar in den i två underarter med följande utbredning:
 Geothlypis tolmiei tolmiei – häckar i sydöstra Alaska, västra Kanada och nordvästra USA; övervintrar så långt söderut som till Panama
 Geothlypis tolmiei monticola – häckar i sydcentrala Kanada och västcentrala USA; övervintrar så långt söderut som till Guatemala

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades arten i släktet Oporornis, men DNA-studier visar att arterna i släktet inte är varandras närmaste släktingar. Gråhuvad skogssångare står närmare gulhakarna i Geothlypis än typarten för Opororonis, connecticutskogssångare och förs numera allmänt dit.

Levnadssätt 
Gråhuvad skogssångare häckar i gläntor och skogsbryn med tät undervegetation, ofta nära vatten. Födan består nästan uteslutande av insekter och andra leddjur. Den häckar mellan maj och augusti, med äggläggning maj–juli.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till elva miljoner vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Dr William Fraser Tolmie (1812–1886), skotsk läkare, upptäcktsresande, samlare av specimen och representant för Hudson Bay Company i västra Nordamerika 1833–1860.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Kanadaskogssångare

Kanadaskogssångare (Cardellina canadensis) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar i östra Nordamerika. Vintertid flyttar den till ett område från Panama till nordvästra Sydamerika. Endast sex fynd har gjorts i Europa, varav fyra i Azorerna. Arten minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende 
Kanadaskogssångare är en relativt liten skogssångare med lång och smal stjärt. Den rent grå ovansida är karakteristisk, liksom en prydlig vit ögonring, ett gult streck mellan öga och näbb ovanför en mörk tygel, samt ett halsband av strimmor på bröstet. Undersidan i övrigt är gul med vit undergump.

Läten 
Sången är klar och ljudlig, en serie som inleds med ett "tjipp" och följt av en serie toner, mot slutet med högre tonhöjd. Lätet är ett kort och orent tjippande.

Utbredning och systematik 
Kanadaskogssångaren häckar i östra Nordamerika och övervintrar från Panama till bergstrakter i nordvästra Sydamerika. Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa med endast sex fynd: 1973 på Island, 2006 på Irland, 2023 i Wales samt fyra fynd i Azorerna.

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare tillsammans med kapuschongskogssångare och svartkronad skogssångare i släktet Wilsonia. DNA-studier visar dock att typarten för släktet kapuschongskogssångaren är nära släkt med rödstjärtad skogssångare och har därefter flyttats därmed till Setophaga. Kanadaskogssångare och svartkronad sångare förs numera istället till Cardellina, tillsammans med rödbröstad och röd skogssångare samt rosenskogssångare.

Levnadssätt 
Kanadaskogssångaren trivs i skuggig undervegetation i högresta lövskogar. Rätt lite kunskap finns om kanadaskogssångarens häckningsbiologi. Den verkar vara monogam, och att döma av observationer av par även på övervintringsområden verkar de hålla ihop året runt. Den lägger en kull om året med två till sex ägg som ruvas i elva till tolv dagar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas till fyra miljoner vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Svartkronad skogssångare

Svartkronad skogssångare (Cardellina pusilla) är en nordamerikansk fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseende och läte 
Svartkronad skogssångare är en mycket liten fågel, 11,5–12 centimeter i kroppslängd. Den är relativt långstjärtad som den ofta reser eller rör på. Den är ovan ostreckat starkt gul under, olivgul ovan, mörk stjärt samt gul panna och gult ögonbrynsstreck. Hanen har en svart hjässa. Sången är en serie av tio till 15 korta visslande men tjattriga toner.

Utbredning och systematik 
Svartkronad skogssångare delas upp i tre underarter med följande utbredning:
 Cardellina pusilla pileolata – häckar från norra Alaska och norra Yukon till sydvästra USA. Den övervintrar så långt söderut som till västra Panama
 Cardellina pusilla pusilla – häckar från södra och östra Kanada till nordöstra USA. Den övervintrar så långt söderut som till Costa Rica
 Cardellina pusilla chryseola – häckar från sydvästra British Columbia till södra Kalifornien. Den övervintrar så långt söderut som till Panama

Nominatformen skiljer sig tydligt åt genetiskt från de övriga två taxonen och de två grupperna kan därför möjligen utgöra två olika arter.

Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa med endast fem fynd: 1985 i Cornwall, England, 2013 i Cork, Irland, 2015 i Yttre Hebriderna, Skottland, samt 2018 och 2023 i Azorerna.

Levnadssätt 
Svartkronad skogssångare hittas i skogar med tät undervegetation nära vatten, ofta med inslag av pil och al. Den livnär sig mestadels av insekter och spindlar, men också av bär och honungsdagg från insekter. Fågeln häckar mellan april och juli, undantagsvis in i augusti. Vissa populationer på amerikanska västkusten verkar regelbundet lägga två kullar.
'

Släktestillhörighet 
Arten placerades tidigare tillsammans med kapuschongskogssångare och kanadaskogssångare i släktet Wilsonia. DNA-studier visar dock att typarten för släktet kapuschongskogssångaren är nära släkt med rödstjärtad skogssångare och har därefter flyttats därmed till Setophaga. Kanadaskogssångare och svartkronad sångare fördes istället till Cardellina tillsammans med rödbröstad och röd skogssångare samt rosenskogssångare.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC).

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen