kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vilhelmina landsfiskalsdistrikt

Vilhelmina landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Västerbottens län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Västerbottens län.

Ingående områden
Den 1 januari 1947 utbröts Vilhelmina köping ut ur Vilhelmina landskommun och genom beslut skulle köpingen ingå i detta landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Del av Vilhelmina landskommun: Södra delen av landskommunen, bestående av den del som inte låg i Dikanäs landsfiskalsdistrikt (Vilhelmina kyrkoplats och kyrkbord samt byarna Baksjönäs, Dalasjö, Siksjö, Gransjö och Strömåker).

Från 1 oktober 1941
Del av Vilhelmina landskommun: Den del av kommunen som inte låg i Dikanäs landsfiskalsdistrikt.

Från 1947
Vilhelmina köping
Del av Vilhelmina landskommun: Den del av kommunen som inte låg i Dikanäs landsfiskalsdistrikt.

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1946:789 Kungl. Maj:ts kungörelse angående ändring i vissa delar av kungörelsen den 28 juni 1941 (nr 682) angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 20 december 1946.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Externa länkar
Riksarkivet: Nationell Arkivdatabas (NAD): Landsfiskalens i Vilhelmina distrikt arkiv

Landsfiskalsdistrikt i Västerbottens län
Emilia Elmblad

Emilia Theresia Elmblad, född Rappe 1824, död 1895, var en svensk filantrop. 

Hon var dotter till majoren friherre Carl Michael Rappe och Emilia Fredrika Christina Rappe, och gifte sig 1846 med missionären lektor Petrus Magnus Elmblad.

Hon och hennes make tillhörde 1849 grundarna av Svenska diakonissällskapet, som sedan bildade Ersta diakoni. År 1852 bildade Elmblad Sveriges första Magdalenahem i Stockholm. Sådana var på den tiden välkända utomlands, och de fungerade som anstalter för före detta prostituerade och andra kvinnor som ansågs behöva hjälpas till ett sedligt liv. På Magdalenahemmet i Stockholm togs 58 kvinnor emot fram till 1856, där de fick vård och omsorg, och det finansierades snart regelbundet av bland andra Jenny Lind. Magdalenahemmet övertogs av Ersta diakoni 1857.  

1854 deltog hon i grundandet av Fruntimmersällskapet för fångars förbättring.

Källor
 Ur minnet och dagboken : Anteckningar från åren 1848-1898/1902 / Första delen
 http://www.erstadiakoni.se/sv/Erstamuseum/Vard-och-omsorg/Magdalenahemmet-skulle-fostra-unga-kvinnor-pa-glid/
 Petrus Magnus Elmblad, urn:sbl:16022, Svenskt biografiskt lexikon (art av AV. Bbedberg.), hämtad 2015-09-25.
 Todd H. Green: Responding to Secularization: The Deaconess Movement in Nineteenth-Century ...

Födda 1824
Avlidna 1895
Kvinnor
Svenska filantroper under 1800-talet
Ali Suljic

Ali Suljic, född 18 september 1997 i Motala, är en svensk fotbollsspelare som spelar för AFC Eskilstuna i Superettan. Suljic har bosniska rötter.

Klubbkarriär
Suljic inledde karriären hos Motala AIF och fick hösten 2012 chansen i klubbens seniorlag i division 2. I januari 2013 skrev han sedan på ett fyraårskontrakt med engelska Chelsea och flyttade till klubben under den efterföljande sommaren. Förutom Chelsea var även Manchester City, Liverpool och Arsenal intresserade av försvararen.

I juli 2018 värvades Suljic av BK Häcken. I januari 2019 skrev han på för IF Brommapojkarna. Suljic gjorde sin Superettan-debut den 30 mars 2019 i en 2–1-förlust mot Västerås SK. Den 20 augusti 2021 värvades Suljic av Helsingborgs IF, där han skrev på ett treårskontrakt med start den 1 januari 2022.

Den 27 mars 2023 värvades Suljic av AFC Eskilstuna, där han skrev på ett tvåårskontrakt.

Landslagskarriär
Ali Suljic var en del av det svenska P96-landslag som gick till semifinal i U17-EM 2013 och sedan tog brons i U17-VM 2013. I EM-turneringen medverkade Suljic i samtliga matcher medan han i VM-turneringen fick speltid i fyra av Sveriges totalt sju matcher.

Källor

Noter

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Motala AIF
Spelare i Chelsea FC
Spelare i BK Häcken
Spelare i IF Brommapojkarna
Fotbollsspelare i Helsingborgs IF
Spelare i AFC Eskilstuna
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Födda 1997
Levande personer
Män
Idrottare från Motala
Svenska idrottare under 2000-talet
Edvard Söderberg

Edvard Söderberg kan syfta på

 Edvard Søderberg (1869–1906), dansk författare och poet
 Edvard Söderberg (direktör) (1938–2010), direktör, medicine hedersdoktor
 Edvard Söderberg (kansliråd) (1887–1967), kansliråd
 Edvard Söderberg (statistiker) (1849–1928), statistiker
Frankhyttan

Frankhyttan är en by och hyttplats i Tunabergs socken i Nyköpings kommun i Södermanlands län.

Frankhyttan bestod ursprungligen av två gårdar, Övergården där hyttan låg och Nedergården. Vid Övergården finns en bevarad putsad mangårdsbyggnad uppförd 1859. Vid Nedergården fanns arbetarbostäderna, där finns ännu en parstuga, två enkelstugor samt en bod från 1800-talet, samt en ladugård och loge från omkring 1900.

Källor 
 Kulturhistoriskt värdefulla miljöer i Södermanland, artikel i Sörmlandsbygden 1988:2

Nyköpings kommun
Södermanlands geografi
Glo-Djigbé

Golo-Djigbé är ett arrondissement i kommunen Abomey-Calavi i Benin. Den hade 12 827 invånare år 2002.

Referenser

Benins arrondissement
Hévié

Hévié är ett arrondissement i kommunen Abomey-Calavi i Benin. Den hade 13 450 invånare år 2002.

Referenser

Benins arrondissement
Mustang Wanted

Mustang Wanted, född 21 januari 1987 i Kiev, Ukrainska SSR, Sovjetunionen, är en pseudonym för Pavlo Gennadijovytj Usjyvets () en ukrainsk stadsklättare och internetkändis. Han är känd för sina våghalsigheter på hög höjd, som han genomför runtom i världen utan säkerhetsutrustning.

Beskrivning
Den 19–20 augusti 2014 klättrade han  Kotelnitjeskaja-byggnaden, en av stalinskraporna (i en grupp av skyskrapor i Moskva designade i den stalinistiska stilen), målade spiran i blått och reste den ukrainska flaggan längst upp. Han tillägnade prestationen ukrainas självständighetsdag (som firas den 24 augusti). Därefter föreslog han via internet att han var beredd att arresteras av den ryska polisen i utbyte mot frisläppandet av den ukrainske piloten Nadija Savtjenko, som blivit tillfångatagen av proryska styrkor i östra Ukraina och bortförd till Ryssland. För detta stunt erhöll han 2014 Troublemaker Award.

Mustang Wanted, som identifierar sig själv som Георгій (Heorhij) eller Григорій (Hrihorij), är bosatt i Kiev. Några andra byggnader som han har klättrat är Votivkyrkan i Wien, Princess Tower i Dubai och Nový Most i Bratislava.

Filmografi
 Netzwerk (Falls Like Rain) (musikvideo från gruppen Klangkarussell)
 Don't look down (Channel 4, 2014)

Utmärkelser
 Commemorative Fire-arm (2014), för att ha dekorerat moderlandsmonumentet i Kiev.

Källor

Noter

Externa länkar 
Officiell hemsida

Födda 1987
Levande personer
Klättrare
Ukrainare
Män
Personer från Kiev
Kostandin Shpataraku

Kostandin Shpataraku, född 1736, död 1767, var en albansk konstnär, härrörande från Elbasan i mellersta Albanien. 

Hans konstnärskap förknippas med grekisk-ortodox ikonmåleri och bysantinsk freskomålning. Hans konst återfinns i kyrkan i Ardenica i Fieri samt i Medeltida konstmuseet i Korça.

Källor
 

Albanska konstnärer
Målare under 1700-talet
Personer i Albanien under 1700-talet
Födda 1736
Avlidna 1767
Män
Zahna-Elster

Zahna-Elster är en tysk stad i distriktet (Landkreis) Wittenberg i förbundslandet Sachsen-Anhalt. Kommunen bildas den 1 januari 2011 genom en sammanslagning av nio kommuner som blev är orter (Ortschaften) i den nya staden. Orterna har i sin tur har upp till fem ortsdelar (Ortsteil). I kommunens södra del mynnar floden Schwarze Elster i Elbe.

Orter 
 Dietrichsdorf (med Dietrichsdorf, Külso)
 Elster (Elbe) (med Elster, Gielsdorf, Iserbegka, Meltendorf)
 Gadegast
 Listerfehrda
 Leetza (med Leetza, Raßdorf, Zallmsdorf)
 Mühlanger (med Mühlanger, Gallin)
 Zahna (med ortsdelar Zahna, Bülzig, Klebitz, Rahnsdorf, Woltersdorf)
 Zemnick
 Zörnigall

Historia 
Redan 2000 f.Kr. hade germaner ett samhälle i området där huvudorten Zahna idag ligger. Under 600-talet övertogs regionen av slaver som fördrevs under 1200-talet av flamländska folkgrupper. 1326 betecknas orten i en urkund som stad (civitas). Den hade en ringmur med två stadsportar. På grund av flera stadsbränder, översvämningar och epidemier växte staden bara obetydlig. Utanför stadsmurarna fanns en stiftskyrka och en herrgård som tillhörde en riddare. Under 1800-talet tillkom järnvägen och några fabriker.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Wittenberg
Kpanroun

Kpanroun är ett arrondissement i kommunen Abomey-Calavi i Benin. Den hade 7 421 invånare år 2002.

Referenser

Benins arrondissement
Zahna

är en Ortshaft i staden Zahna-Elster i Landkreis Wittenberg i förbundslandet Sachsen-Anhalt i Tyskland.  var en kommun fram till den 1 januari 2011 när den uppgick i Zahna-Elster.  hade  invånare 2010.

Referenser 

Orter i Sachsen-Anhalt
Edvard Söderberg (kansliråd)

Edvard Karl Samuel Söderberg, född 29 november 1887, död 16 oktober 1967 i Stockholm, var ett svenskt kansliråd. Han var son till Nils Johan Söderberg och gift med Märta Schalén.

Söderberg blev efter studentexamen 1907 filosofie kandidat 1912 och juris kandidat i Uppsala 1918. Han blev tillförordnad kanslisekreterare i kommunikationsdepartementet 1920, var dess föredragande i Regeringsrätten 1928–1939, sekreterare i Kungliga järnvägsstyrelsen 1939 och kansliråd i Kungl. Maj:ts kansli 1936. 

Söderberg anlitades såsom sekreterare i 1937 års kommitté för förberedelse av restaurering av Uppsala domkyrka, såsom expert hos brandförsäkringsbolag vid utredningar angående skadereglering efter eldsvådor i byggnader. Han författade Cement och natursten såsom byggnadsmaterial i Uppsala domkyrka (1938), Studier över Uppsala domkyrkas historia, I den Leijonhufvudska donationen (tillsammans med fadern, 1935), utredningar och underdåniga framställningar angående Uppsala domkyrkas ekonomi- och förvaltningsorganisationsförhållanden samt byggnadsfrågor särskilt ur säkerhetssynpunkt, diverse artiklar angående rättsfrågor i samband med motorfordonstrafik och byggnadsfrågor. Makarna Söderberg är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor

Hitta graven i Stockholm
 Söderberg, Edvard Karl Samuel på SvenskaGravar.se

Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Kansliråd
Födda 1887
Avlidna 1967
Män
Hammerdals landsfiskalsdistrikt

Hammerdals landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Genom kommunreformen 1 januari 1952 uppgick Gåxsjö landskommun i Hammerdals landskommun.

Från 1918
Gåxsjö landskommun
Hammerdals landskommun

Från 1952
Hammerdals landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Ströms landsfiskalsdistrikt

Ströms landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Genom kommunreformen 1 januari 1952 uppgick Alanäs landskommun i Ströms landskommun.

Från 1918
Alanäs landskommun
Ströms landskommun

Från 1952
Ströms landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Frostvikens landsfiskalsdistrikt

Frostvikens landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Den 1 januari 1928 upphörde de jämtländska lappförsamlingarnas status som fristående från Sveriges kommuner, och Frostvikens lappförsamling ingick därefter i Frostvikens landskommun.

Från 1918
Frostvikens landskommun
Frostvikens lappförsamling

Från 1928
Frostvikens landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Undersåkers landsfiskalsdistrikt

Undersåkers landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) införlivades Kalls landskommun från Mörsils landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Undersåkers landskommun
Åre landskommun

Från 1952
Kalls landskommun
Undersåkers landskommun
Åre landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Mörsils landsfiskalsdistrikt

Mörsils landsfiskalsdistrikt var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Den 1 januari 1928 upphörde de jämtländska lappförsamlingarnas status som fristående från Sveriges kommuner, och Undersåkers lappförsamlings invånare ingick därefter i de kommuner där de var mantalsskrivna. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Mattmars landskommun från det genom kungörelsen upplösta Alsens landsfiskalsdistrikt. Den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) trädde ännu en ny indelning i landsfiskalsdistrikt i kraft och då införlivades Offerdals landsfiskalsdistrikt medan Kalls landskommun överfördes till Undersåkers landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Kalls landskommun
Mörsils landskommun
Undersåkers lappförsamling

Från 1928
Kalls landskommun
Mörsils landskommun

Från 1 oktober 1941
Kalls landskommun
Mattmars landskommun
Mörsils landskommun

Från 1952
Alsens landskommun
Mörsils landskommun
Offerdals landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Offerdals landsfiskalsdistrikt

Offerdals landsfiskalsdistrikt var 1918–1951 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) upplöstes distriktet och dess område överfördes till Mörsils landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 oktober 1941 (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) tillfördes Alsens landskommun från det genom kungörelsen upplösta Alsens landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Offerdals landskommun

Från 1 oktober 1941
Alsens landskommun
Offerdals landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Alsens landsfiskalsdistrikt

Alsens landsfiskalsdistrikt var 1918–1941 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Landsfiskalsdistriktet avskaffades den 1 oktober 1941 (genom kungörelsen 28 juni 1941) när Sverige fick en ny indelning av landsfiskalsdistrikt. Alsens landskommun överfördes då till Offerdals landsfiskalsdistrikt och Mattmars landskommun överfördes till Mörsils landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Distriktet bestod under hela dess existens av samma område:
Alsens landskommun
Mattmars landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687
Svensk författningssamling 1941:682

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Frösö landsfiskalsdistrikt

Frösö landsfiskalsdistrikt (även skrivet Frösöns) var 1918–1964 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat som Sunne landsfiskalsdistrikt när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. Den 1 oktober 1941 trädde en ny indelning i landsfiskalsdistrikt i kraft (enligt kungörelsen den 28 juni 1941) och landsfiskalsdistriktets namn ändrades till Frösö. Den 1 januari 1965 avskaffades i Sverige samtliga landsfiskaler och landsfiskalsdistrikt, och deras arbetsuppgifter delades upp på de nyskapade indelningarna polisdistrikt, åklagardistrikt och kronofogdedistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
1 januari 1948 ombildades Frösö landskommun till Frösö köping. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) införlivades Ovikens landsfiskalsdistrikt, samtidigt som området för Sunne landskommun inkorporerades i Hackås landskommun och därmed överfördes till Brunflo landsfiskalsdistrikt.

Från 1918
Frösö landskommun
Sunne landskommun

Från 1948
Frösö köping
Sunne landskommun

Från 1952
Hallens landskommun
Frösö köping
Ovikens landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län
Ovikens landsfiskalsdistrikt

Ovikens landsfiskalsdistrikt var 1918–1951 ett landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län, bildat när Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1918, enligt beslut den 7 september 1917. När Sveriges nya indelning i landsfiskalsdistrikt trädde i kraft den 1 januari 1952 (enligt kungörelsen 1 juni 1951) upplöstes distriktet och dess område överfördes till Frösö landsfiskalsdistrikt.

Landsfiskalsdistriktet låg under länsstyrelsen i Jämtlands län.

Ingående områden
Distriktet bestod under hela dess existens av samma område:
Hallens landskommun
Marby landskommun
Myssjö landskommun
Norderö landskommun
Ovikens landskommun

Källor
Svensk författningssamling 1917:687: Transumt av Kungl. Maj:ts nådiga skrivelse till Kungl. Maj:ts befallningshavande i samtliga län, angående rikets indelning i fögderier och landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 7 december 1917.
Svensk författningssamling 1941:682: Kungl. Maj:ts kungörelse angående rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 28 juni 1941.
Svensk författningssamling 1951:316: Kungl. Maj:ts kungörelse om rikets indelning i landsfiskalsdistrikt; given Stockholms slott den 1 juni 1951.

Noter

Landsfiskalsdistrikt i Jämtlands län