kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Charles Meryon

Charles Meryon, född den 23 november 1821 i Paris, död den 13 februari 1868 i Charenton, var en fransk tecknare och etsare.

Biografi
Meryon var son till en engelsk läkare och hans mor var en fransk dansare. Modern, som uppfostrat sonen, dog i hans unga år, och han gick då in i den franska flottan där han bl. a. gjorde en jordenruntresa med korvetten Le Rhin. Han gjorde då blyertsteckningar vid Nya Zeelands kust, vilka flera år senare blev grund för hans etsningar från denna region.

När Meryon, som löjtnant, lämnade flottan, fann han att han var färgblind och beslöt att ägna sig åt estning. Han började arbeta i studion hos gravören Eugène Bléry, som lärt honom de tekniska förutsättningarna. Efter att han visat sig vara en skicklig kopist genom arbeten efter nederländska etsare som Zeeman och Adriaen van de Velde, började han göra originalarbeten, särskilt serien Eaux-Fortes sur Paris 1850-54, som aldrig har publicerats som en serie, men som ändå utgjorde en harmonisk serie i Meryons sinne.

Förutom de tjugotvå etsningar "sur Paris", gjorde Meryon sjuttiotvå etsningar av en sort och nittiofyra andra, alla är katalogiserade i Frederick Wedmores  Meryon och Meryons Paris.

Meryons stil
Abside de Notre Dame är en allmänna favorit och anses vara Meryons mästerverk. Ljus och skugga spelar skönt över den stora ytan av kyrkan, sett över flodens vattenyta. Som framställare av arkitektur, var Meryon komplett. Hans känsla för sina olika stilar var bred, och hans arbete med dessa stilar omutligt och nära perfektion - en sak i märklig kontrast till J M W Turner, som i sin framställning av gotisk arkitektur, ofta avstod från precision.

Meryon fick banbrytande betydelse för den moderna etsningskonsten, bl. a. för de svenska 1800-talsgrafikerna.  Även om nu föga känd i den övriga världen, är han allmänt ansedd som den mest betydande etsaren i 1800-talets Frankrike.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1977

Externa länkar
http://allinsongallery.com/meryon/index.html

Födda 1821
Avlidna 1868
Män
Franska grafiker
Konstnärer från Paris
Ilir Meta

Ilir Meta, född 24 mars 1969 i Skrapar, är en albansk politiker. Han har varit talman i parlamentet, landets premiärminister mellan 1999 och 2002,  landets president från 2017 mellan 2022 och han har dessutom suttit som utrikesminister vid två tillfällen.  
Sedan 15 september 2013 är Meta Albaniens parlaments talman. Han var tidigare partiordförande i Albaniens socialistparti men bildade i september 2004 partiet Socialistiska rörelsen för integration (Lëvizja Socialiste për Integrim, LSI). Partiet är för närvarande i regeringsställning genom alliansen för ett europeiskt Albanien tillsammans med Partia Socialiste. Man hade fem ministrar i regeringen Rama. Tidigare hade partiet haft ministerposter i Sali Berishas högerregering.

I april 2017 vann han presidentvalet i Albanien 2017 och tillträdde som president 24 juli 2017. När han tillträdde som president tog Petrit Vasili över rollen som partiledare för LSI.

Referenser 

Albaniens presidenter
Albaniens premiärministrar
Albaniens utrikesministrar
Albanska politiker under 1900-talet
Albanska politiker under 2000-talet
Alumner från Tiranas universitet
Personer från Skrapar
Män
Födda 1969
Levande personer
Bump n' Grind

Bump n' Grind är en låt av R&B-sångaren R. Kelly från hans debutsoloalbum 12 Play. Låten var en stor succé framförallt i USA och England. "Bump n' Grind" blev etta i den amerikanska charten i flera veckor. Låten har använts i flera filmer som American Reunion, Without a Paddle, Project X och spel som bland annat GTA IV.

Officiella versioner
 Bump n' Grind (LP Version) - 4:16
 Bump N' Grind (Old School Remix) - 4:28
 Bump N' Grind (How I Feel It Extended Mix) - 5:42

Bump & Grind 2014 (Waze & Odyssey vs. R. Kelly)

Brittisk house duon Waze & Odyssey producerade en bootleg för denna låten i 2013, sampling från "Push the Feeling On" av Nightcrawlers. Låten släpptes officiell den 19 oktober 2014.

Musik Video
Musikvideon släpptes ut två månader innan låten officiellt gjorde.

Format and låtlista
 Digital download
 "Bump & Grind 2014 (Waze & Odyssey vs. R. Kelly)" with R. Kelly – 3:00

 Digital remixes EP
 "Bump & Grind 2014 (Waze & Odyssey vs. R. Kelly) - Extended Mix" with R. Kelly – 7:23
 "Bump & Grind 2014 (Waze & Odyssey vs. R. Kelly) - Special Request VIP" with R. Kelly – 8:34
 "Bump & Grind 2014 (Waze & Odyssey vs. R. Kelly) - Le Youth Remix" with R. Kelly – 4:01

Se även
 Billboardlistans förstaplaceringar 1994

Referenser

Noter

Sånger 1994
musiksinglar 1994
Grekland i olympiska vinterspelen 1988

Grekland deltog med sex deltagare vid de olympiska vinterspelen 1988 i Calgary. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1988 i Grekland
Nationer i olympiska vinterspelen 1988
1988
Kramfors kapell

Kramfors kapell är ett kapell i Kramfors, som sedan 1990-talet är församlingskyrka i Gudmundrå församling i Härnösands stift. Byggnaden, som uppfördes 1895 vid det gamla Bruket, är en träkyrka i nygotik.

Historik 
Kapellet uppfördes då sågverksarbetarna krävt en egen kyrka, och Kramforsbolaget efterkommit deras önskemål, vilken invigdes den 22 december 1895 med Albert Thurdin som arkitekt. Den byggdes mellan arbetarkasernerna och lokaltidningen rapporterade att "hon har ett dominerade läge och därifrån erbjuder sig den vackraste utsikt uppåt mot älven och för övrigt vida omkring, en tavla av både storslagen och leende norrländsk natur".

Kapellet är en av få byggnader i staden som finns bevarande sedan sågverksepoken. Kramfors kommun övertog kapellet från SCA när fabriken lades ner 1977, och fick planer på att riva det. 1993 köptes byggnaden av Gudmundrå församling för det symboliska värdet av en krona från kommunen och i gengäld lova att renovera den, vilket genomfördes 1995. Sedan dess används byggnaden mestadels på sommaren, men äldre tillbaks hölls bland annat konfirmationsundervisning och söndagsskola i lokalen.

Se även 
Gudmundrå kyrka
Ådalskyrkan, Kramfors

Referenser 

Kyrkobyggnader i Härnösands stift
Kyrkobyggnader i Kramfors kommun
Träkyrkobyggnader i Sverige
Kyrkobyggnader invigda 1895
Kapell i Sverige
1895 i Sverige
Grekland i olympiska vinterspelen 1992

Grekland deltog med åtta deltagare vid de olympiska vinterspelen 1992 i Albertville. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1992 i Grekland
Nationer i olympiska vinterspelen 1992
1992
N/S Concord

N/S Concord är en oljetanker byggd av Hyundai Heavy Industries i Ulsan, Sydkorea år 2005. Fartyget som ägs av det ryska rederiet Novoship seglar under liberiansk bekvämlighetsflagg.

Fartyget uppmärksammades av svensk media i samband med Underrättelseoperationen i Stockholms skärgård 2014. Fartyget misstänktes vara moderfartyg för de miniubåtar som misstänktes befinna sig i Stockholms skärgård.

Concord genomgick en större ombyggnad på Tuzla shipyard i Istanbul år 2010.

Källor

Ryska fartyg
Avril Lavignes diskografi

Avril Lavigne är en kanadensisk sångerska och låtskrivare. Hennes diskografi består av sex studioalbum, två livealbum, två samlingsalbum, åtta EP-skivor och 30 singlar.

Album

Studioalbum

Livealbum 
2003 - My World
2010 - Live in Seoul

Samlingsalbum 
2010 - 12" Masters: The Essential Mixes
2013 - The Collection: China Special Edition

EP-skivor 
2003 - The Angus Drive
2003 - My World EP
2003 - Avril Live: Try to Shut Me Up
2004 - Avril Live Acoustic
2007 - Walmart Soundcheck
2007 - Nissan Live Sets on Yahoo! Music
2008 - MTV.com Live: Avril Lavigne
2008 - Control Room: Live

Singlar

Anmärkningar

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Diskografier för kanadensiska artister
Popdiskografier
Rockdiskografier
Losing Grip

"Losing Grip" är en låt framförd av den kanadensiska sångerskan Avril Lavigne, utgiven på hennes debutalbum Let Go (2002). Låten släpptes som albumets fjärde singel den 1 april 2003, utom i Australien och Nya Zeeland, där "Mobile" valdes istället. "Losing Grip", som skrevs av Lavigne och producenten Clif Magness, har ett tyngre, grungeorienterat sound jämfört med de poppigare låtarna på Let Go.

Musikvideon regisserades av Liz Friedlander.

Låtlista 
"Losing Grip" – 3:53
"I'm with You" (live) – 3:57
"Unwanted" (live) – 4:01
"Losing Grip" (music video) – 3:55

Referenser

Externa länkar 
 Officiell musikvideo på Youtube

Avril Lavigne-låtar
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 2003
Mobile (sång)

"Mobile" är en låt framförd av den kanadensiska sångerskan Avril Lavigne, utgiven som den femte och sista singeln från hennes debutalbum Let Go den 11 maj 2003. Låten skrevs av Lavigne och producenten Clif Magness. Listframgångarna var mycket begränsade, med undantag för Nya Zeeland där låten nådde plats 26.

Låtlista 
"Mobile" – 3:31
"Complicated (Tom Lord-Alge Mix) – 4:05
"Let Go" – 4:11
"All You Will Never Know" – 3:40

Referenser 

Avril Lavigne-låtar
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 2003
He Wasn't

"He Wasn't" är en låt framförd av den kanadensiska sångerskan Avril Lavigne, utgiven som den fjärde och sista singeln från hennes andra album Under My Skin den 28 mars 2005. Singeln släpptes inte i USA; där valde man istället låten "Fall to Pieces". Lavigne skrev "He Wasn't" tillsammans med Chantal Kreviazuk medan Kreviazuks make Raine Maida (sångare i Our Lady Peace) producerade låten.

Musikvideon regisserades av The Malloys.

Låtlista

Referenser

Externa länkar 
Officiell musikvideo på Youtube

Avril Lavigne-låtar
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 2005
Musikvideor regisserade av The Malloys
Singlar utgivna på Arista Records
Singlar utgivna på RCA Records
I'm with You (sång)

"I'm with You" är en låt framförd av den kanadensiska sångerskan Avril Lavigne, utgiven som den tredje singeln från hennes debutalbum Let Go den 19 november 2002. Låten skrevs av Lavigne och The Matrix (Scott Spock, Lauren Christy och Graham Edwards). 

Musikvideon regisserades av David LaChapelle.

Låtlista 
"I'm with You" – 3:44
"I'm with You" (live in Mexico City) – 3:57
"Unwanted" (live in Mexico City) – 4:01

Referenser

Externa länkar 
 Officiell musikvideo på Youtube

Avril Lavigne-låtar
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 2002
Broborg

Broborg är en fornborg som ligger vid Stenby gård längs Riksväg 77 öster om Knivsta. Den är belägen på en bergshöjd invid Långhundraleden, en forntida sjöled mellan Uppsala och Östersjön, vilket gav visuell kontroll över trakten. Berget sluttar brant i väster och norr. Borgen  är 95 x 85 meter stor och försedd med en ringmur, dubbla försvarsvallar och två ingångar. Den inre ringvallen är 85 x 70 meter. Den inre vallen är 300 meter lång, 8–15 meter bred och 1–2 meter hög, medan den yttre är 140 meter lång, 7–10 meter bred och 0,5-1,5 meter hög. Båda bär spår av kallmurning. Inne i borgen finns en rund stensättning, 7 meter i diameter och 0,4 meter hög. Broborg grävdes delvis ut 1982 och då daterades kol från ett stolphål till folkvandringstiden, en datering som stämmer med en påträffad glaspärla. Flera husgrunder hittades. Man konstaterade att muren byggts av olika material, bland annat fint bokad träkol, graniterad gnejs och amfibolit. Anläggningen saknade dock en timmerkonstruktion. Nordost om borgen finns en trefaldighetskälla. (Husby-Långhundra 274:1) Kol från material i den förglasade fornborgsvallen dateras till vendeltid.

Stora delar av den inre fornborgsvallen är förglasad. Analyser av den förglasade borgvallen visar dock att det krävts temperaturer på över 1 100 grader och ett slutet utrymme för att hindra vattenavgång från stenen för att åstadkomma förglasningen. Troligen har en täckt härd med bläster använts. Boxliknande konstruktioner på 1 x 2 meter längs murens insida har troligen använts för att åstadkomma den höga temperaturen. Det är dock oklart av vilken anledning denna konstruktion utförts.

Namnet
Namnet Broborg finns belagt sedan 1600-talet och kommer troligen från en bro över ån Storån.

Grimsahögen
Enligt en lokal sägen skall hövdingadottern Grimsa bott i borgen. Borgen attackerades av Grimsas bror. Grimsas bror och hans män antände borgen och Grimsa förstod att spelet var förlorat. Hon tände själv på förrådshusen och offrade hela anläggningen. Enligt sägnen skulle branden ha kunnat ses ända till Gamla Uppsala. Grimsa föll i så häftig gråt att hon dog. Grimsas bror brände sedan hennes lik. Nära fornborgen finns en gravhög som har kallats Grimsahögen åtminstone sedan 1500-talet.

Noter

Fornborgar i Uppland
Knivsta kommun
Uppländska sägner
Dragstift

Dragstift är ett ritverktyg med reglerbart stift för framställande av linjer med tusch eller annan skrivvätska på t.ex. tekniska ritningar. 

Några droppar tusch ur en flaska placeras i gapet mellan två metallskivor, som avslutas i en spets. Öppningens bredd (linjebredden) kan justeras med en skruv, som kan vara försedd med en skala.

Skrivdon
Teckningsmaterial
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -agen

Lista över insjöar i Sverige med artikel på Wikipedia som slutar på -agen. 
Efterledet agen kan betyda vatten eller sjö. Det är också möjligt att vissa namn kan vara bildade till växten ag.

I listan ingår både namn där -agen utgör efterled och sådana där agen är fristående avslutande, eller ensamt, namnelement. Då listan är automatiskt genererad kan den dessvärre också innehålla sjönamn som slutar med bokstäverna "agen", utan att etymologiskt innehålla efterledet (eller namnelementet) -agen.  

Agen, Västmanland, sjö i Hällefors kommun och Västmanland 
Storagen, Västmanland, sjö i Hällefors kommun och Västmanland  (47,3 ha)
Ånsjöagen, sjö i Hällefors kommun och Västmanland  (17,8 ha)
Agen (Färnebo socken, Värmland, 662845-140150), sjö i Filipstads kommun och Värmland 
Agen (Färnebo socken, Värmland, 662931-140601), sjö i Filipstads kommun och Värmland  (85,7 ha)
Blockenhusagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (10,9 ha)
Eriksdalsagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (6,5 ha)
Fransagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (15,4 ha)
Hästbergsagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland 
Kvarnagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (61,1 ha)
Kåtalammsagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (13 ha)
Lekaråsagen, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (12,4 ha)
Storagen, Värmland, sjö i Filipstads kommun och Värmland  (20,8 ha)
Grundagen, sjö i Älvdalens kommun och Dalarna  (17 ha)
Lillskärvagen, sjö i Älvdalens kommun och Dalarna  (72,4 ha)
Bolagen, sjö i Härjedalens kommun och Härjedalen  (35 ha)
Dravagen, sjö i Härjedalens kommun och Härjedalen  (5,5 ha)
Malmagen, sjö i Härjedalens kommun och Härjedalen  (52 ha)
Nedre Skärvagen, sjö i Bergs kommun och Härjedalen  (81,3 ha)
Övre Skärvagen, sjö i Bergs kommun och Härjedalen  (34 ha)
Hotagen (sjö), sjö i Krokoms kommun och Jämtland  (540 ha)

Sjöar på -agen men med längre efterled

Fredagen (sjö), sjö i Boxholms kommun och Östergötland  (4,6 ha) (oklart om -agen här är efterled eller ej) 
Aspdagen, sjö i Älvdalens kommun och Dalarna  (98,2 ha)
Stordrevdagen alternativnamn på sjön vid Drevdagen, bebyggelse  i Älvdalens kommun och Dalarna, nära föregående
Bröshagen, sjö i Malung-Sälens kommun och Dalarna  (20,3 ha)
Långhagen, sjö i Borlänge kommun och Dalarna  (37,2 ha)
Djuplagen, sjö i Falu kommun och Dalarna  (12,2 ha)

Noter

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Addirektiv

Addirektiv är ett grammatiskt kasus som anger riktning mot eller mer sällan "närheten". Kasuset förekommer i lezginska, men där används det numera oftast som instrumentalis istället.

Kasus
Adelativ

Adelativ är ett grammatiskt kasus som anger rörelse från någonstans. Kasuset förekommer i lezginska, där det också används med verbet "kunna" och uttrycker en oavsiktlig händelse.

Kasus
Postdirektiv

Postdirektiv är ett grammatiskt kasus som anger någonting mot. Kasuset förekommer i lezginska.

Kasus
Subdirektiv

Subdirektiv är ett grammatiskt kasus som anger orsak. Det kan betyda "eftersom" eller "av" (då i meningar som "mannen dog av en sjukdom"). Kasuset förekommer i lezginska.

Kasus
Subelativ

Subelativ är ett grammatiskt kasus som anger någonting underifrån, från, från emot, med eller av. Kasuset förekommer i lezginska.

Kasus
Superdirektiv

Superdirektiv är ett grammatiskt kasus som anger någonting påtill, fram till eller i. Det kan också markera det språk som används. Kasuset förekommer i lezginska.

Kasus
Superelativ

Superelativ är ett grammatiskt kasus som anger av, efter eller än. Kasuset förekommer i lezginska.

Kasus
Konsekutiv

Konsekutiv (från latin consequi, "följa efter", av con- "sam-", "med-" och sequi, "följa") är ett grammatiskt kasus som förekommer i komi-syrjänska med suffixet -лa. Konsekutiv av exempelvis substantivet керка (”hus”) blir där керкала (”för ett hus”).

Källor

Externa länkar
 Konsekutiv på Wiktionary.

Kasus
Slaget vid Wittenweier

Slaget vid Wittenweier ägde rum den 9 augusti 1638 nära byn Wittenweier i Baden, som totalförstördes under striden. Den protestantiske befälhavaren Bernhard av Sachsen-Weimar, understödd av svenska och franska soldater, besegrade den kejserliga armén, under befäl av Federigo Savelli och Johann von Götzen.

Referenser

Litteratur 
 E. O. Schmidt, Deutschlands Schlachtfelder: Berichte über die Schlachten, die seit 1620 - 1813 auf deutschem Boden stattfanden, Digitalisat
 O. Schmidt, Geschichte des dreißigjährigen Krieges, s. 283ff, Digitalisat
 Carl Du Jarrys de la Roche, Der dreißigjährige Krieg vom militärischen Standpunkte aus , Band 3, s. 152 Digitalisat

Externa länkar 
 Gedenktafel 
 Zeitgenössischer Bericht
 Ebenfalls Zeitgenössischer Bericht

Wittenweier
1638 i Europa
Wittenweier
Wittenweier
Wittenweier
Biskupiec, Powiat Nowomiejski

Biskupiec (tyska Bischofswerder) är en by i Ermland-Masuriens vojvodskap i nordöstra Polen. Biskupiec hade 1 913 invånare år 2010.

Administrativ indelning 
Tidigare tyska namn inom parentes.

Referenser

Externa länkar 
 Biskupiecs officiella webbplats

Byar i Ermland-Masuriens vojvodskap
Doune

Doune , skotsk gaeliska: An Dùn, "Fortet", är en ort i Skottland, belägen i Stirlings kommun i ståthållarskapet Stirling and Falkirk. Den historiska stadskärnan är belägen vid den norra stranden av floden Teith, 13 km nordväst om Stirling. Orten hade 1 635 invånare vid 2001 års folkräkning, varav 2,75 procent uppgav sig vara gaelisktalande.

Historia 
Platsen är bebodd sedan förhistorisk tid och på platsen uppfördes ett romerskt fort på 80-talet e.Kr. Doune är framförallt känt för sitt medeltida slott, Doune Castle, uppfört på 1300-talet av Robert Stuart. Under 1700-talet var staden internationellt känd för sin pistoltillverkning. Historiskt var Doune en stad (burgh) i grevskapet Perthshire, som avskaffades som administrativ enhet 1975, då också staden upphörde som självständig kommunal enhet.

Noter

Källor

Externa länkar 

Orter i Stirling
Hjortsberga församling

Hjortsberga församling kan syfta på:

* Hjortsberga församling, Lunds stift, en tidigare församling i Lunds stift
 Hjortsberga församling, Växjö stift, en tidigare församling i Växjö stift
Bénédictine

Bénédictine, även kallad Benediktinerlikör eller Munklikör är en örtlikör, ursprungligen framställd i benediktinklostret i staden Fécamp i Seine-Maritime.

Receptet skall ha komponerats 1510 italienske munken Don Bernardo Vincelli. Sedan klostret stängts i samband med franska revolutionen låg produktionen nere. Den återupptogs 1863 av en privat fabrikör i Fécamp.

Likören tillverkas på konjaksbas och innehåller bland annat kryddorna koriander, isop, kardemumma, pomerans och timjan. Alkoholstyrkan låg ursprungligen på omkring 50 % men har senare sänkts till 40 %. Flaskan bär initialerna D.O.M. hämtade från den romerska tempelinskriften Deo optimo maximo ("åt den bäste och högste guden").

Källor 

Franska likörer
Ahrensbök

Ahrensbök är en Gemeinde i Ostholstein i det tyska förbundslandet Schleswig-Holstein. Ahrensbök, som för första gången nämns i ett dokument från år 1328, har cirka 
 invånare.

Referenser 

Kommuner och städer i Kreis Ostholstein
Doune Castle

Doune Castle är en restaurerad medeltida borg i Skottland, belägen i staden Doune i Stirlings kommun. Borgen uppfördes för Robert Stuart, 1:e hertig av Albany, på 1300-talet. 

I modern tid är Doune Castle bland annat känt som inspelningsplats för filmerna Ivanhoe – den svarte riddaren (1952) och Monty Pythons galna värld (1975) samt TV-serierna Game of Thrones och Outlander.

Externa länkar 

Slott i Skottland
Albert Friedrich Schwartz

Albert Friedrich Schwartz, född 11 maj 1905 i Schwarzenau, död 5 juli 1984 i Ahrensbök, var en tysk SS-Hauptsturmführer och dömd krigsförbrytare.

Biografi 
Schwartz studerade på handelshögskola och utbildade sig till sparkasseinspektör. År 1930 inträdde han i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och Sturmabteilung (SA). Året därpå gick han över från SA till Schutzstaffel (SS). Mellan 1939 och 1942 var han verksam vid polismyndigheten i Danzig och blev 1941 medlem i Waffen-SS. Året därpå utsågs Schwartz till adjutant åt lägerkommendanten i Stutthof.

I oktober 1942 efterträdde Schwartz Philipp Grimm som arbetschef i koncentrationslägret Buchenwald. Hans huvudsakliga uppgift var att förse Buchenwalds satellitläger med arbetare och organisera dessas boende.

Efter andra världskriget 
Efter andra världskrigets slut greps Schwartz och internerades tillsammans med Hans Schmidt, Hans Merbach, Max Schobert, August Bender och Otto Barnewald, vilka också hade varit verksamma i Buchenwald, i Bad Aibling i södra Bayern.

År 1947 ställdes Schwartz och 30 andra misstänkta krigsförbrytare inför rätta vid Buchenwaldrättegången. Den 14 augusti 1947 dömdes Schwartz till döden genom hängning. Senare omvandlades straffet till livstids fängelse. Han frisläpptes från Landsbergfängelset den 14 maj 1954.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 

Födda 1905
Avlidna 1984
Män
Personer från Westpreussen
SS-Hauptsturmführer
Personal i Stutthof
Personal i Buchenwald
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
Golden Globe Award för bästa animerade film

Detta är en lista över vilka som har tilldelats en Golden Globe Award för bästa animerade film.

Vinnare och nominerade

Se även 
 Oscar för bästa animerade film
 BAFTA Award för bästa animerade film
 Critics' Choice Movie Award för bästa animerade film
 Satellite Award för bästa animerade film eller multimediafilm

Animerade film
MATS (satellit)

MATS (Mesospheric Airglow/Aerosol Tomography and Spectroscopy) är en svensk satellit, beställd av Rymdstyrelsen. Projektet leds av forskare vid Stockholms universitet. Den ska bli först i en serie av forskningssatelliter som använder plattformkonceptet Innosat.

Satelliten ska under minst två års tid studera vågor i jordens mesosfär genom att observera infrarött ljus från syremolekyler i atmosfären (airglow eller luftglöd) samt ultraviolett ljus som reflekteras av nattlysande moln.. 

Satelliten väger ungefär 50 kg och färdas på cirka 600 km höjd över jordytan.

Uppskjutning ombord på en Electronraket genomfördes den 4 november 2022 17:30 svensk tid från Rocket Labs LC-1 på Māhiahalvön i Nya Zeeland.  Det var meningen att satelliten skulle ha sänts upp från den ryska rymdbasen Vostotjnyj, men den ryska invasionen av Ukraina i februari 2022 påverkade det internationella forskningssamarbete som Ryssland deltar i.

Se även
 Prisma (satellit)
 Odin (satellit)

Referenser

Externa länkar
Bilder på MATS (2019-05)

Jordens atmosfär
Rymdfartsåret 2022
Satelliter