kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carl Wilhelmsons villa

Carl Wilhelmsons villa är ett byggnadsminne i Fiskebäckskil i Lysekils kommun i Bohuslän. Villan ritades av arkitekten Ivar Callmander för konstnären Carl Wilhelmson och dennes fru Berta Wilhelmson, som flyttade in 1913. Carl Wilhelmsons egen villa byggdes åren 1911–1913 som sommarbostad och ateljé i nationalromantisk stil. Högt uppe på en klipphöjd byggdes ateljévillan av tjärat timmer och med själva ateljéns fönstervägg mot norr med utsikt mot havet och Lysekil. Ateljén inreddes på övervåningen där det är öppet i taknocken, där takfallen möts.

Historik
Konstnären Carl Wilhelmson hade vuxit upp i fiskesamhället Fiskebäckskil i en familj med sjöfart som yrkesbas. Efter konststudier i bland annat Valands konstskola i Göteborg, litografistudier i Leipzig och studier några år senare i Paris för att utbilda sig i konstnärligt målande kom han att återvända till det lilla fiskesamhället på somrarna. Under åren i Frankrike tog han intryck av Paul Gauguin och liksom denne fascinerades han av Bretagne och kustbefolkningens enkla levnadsvanor. Hemma i Sverige hämtade han inspiration från den egna hembygden och från fiskarbefolkningens vardag i Fiskebäckskil.

År 1897 återvände Carl Wilhelmson från Paris till Sverige och Göteborg. I Göteborg arbetade Wilhelmson som lärare på Valands målarskola under tretton år. Carl Wilhelmson var föreståndare för Valands målarskola under åren 1896-1910 och då hans blivande hustru Berta Kerfstedt antogs vid konstskolan 1898 fick hon Carl som lärare. Därefter flyttade han 1910 med sin familj till Stockholm och 1912 öppnade en egen privat konstskola i Stockholm, som han drev i sjutton år fram till sin död 1928. Dottern Ana Wilhelmson-Lagerman var elev vid sin fars målarskola i Stockholm under åren 1923-1928. 1925 blev Carl Wilhelmson professor vid Konstakademien i Stockholm.

Till en början hade han hyrt ateljé i olika byggnader i Fiskebäckskil, men 1911, då han hade flyttat till Stockholm, lämnade han in en beställning på en egen sommarvilla med ateljé. Arkitekten Ivar Callmander, vars far varit Wilhelmsons lärare på Valands målarskola, ritade en mörktjärad nationalromantisk byggnad i två våningar. Det högt belägna ensamliggande huset uppfördes av den lokale byggmästaren Simon Hansson och stod färdigt 1912. Byggmästaren hade motsatt sig de knuttimrade fasaderna utan någon skyddande panel, men Wilhelmson och arkitekten fick som de ville och 1913 flyttade familjen in.

Huset ägs än idag av släktingar till konstnären och förevisas för allmänheten en gång om året på sommaren. Det är mycket välbevarat och interiören har i stort sett lämnats orörd. Byggmästaren fick rätt kring fasadens täthet, och den har med åren klätts med panel på alla sidor utom ateljégaveln där man fortfarande kan se den friliggande knuttimringen.

Sedan 1996 är villan byggnadsminne.

Bildgalleri ateljévillan i Fiskebäckskil

Panorama

Webbkällor 
GP:Här bodde Carl Wilhelmson, 24 mars 2015

Vidare läsning

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Lysekils kommun
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Carl Wilhelmson
Rosenskogssångare

Rosenskogssångare (Cardellina versicolor) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den förekommer i södra Mexiko och Guatemala. Trots att beståndet är relativt litet och arten minskar i antal anses den vara livskraftig.

Utseende och läten 
Rosenskogssångaren är en 13 cm lång helt röd skogssångare med skärt huvud, röd panna och mörk tygel. Ovansidan är mörkröd, mörkare på vingar och stjärt, och undersidan rosaröd. Ungfåglar är mer skäraktigt kanelbruna, med svartaktiga vingar, två skära vingband och svartakti stjärt. Sången består av en serie tjippande och drillande ljud, medan lätet är ett tunt och ljust "tsiu".

Utbredning och systematik 
Fågeln förekommer i bergstrakter från allra sydligaste Mexiko (Chiapas) till Guatemala. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades rosenskogssångaren tillsammans med röd skogssångare i släktet Ergaticus. DNA-studier har dock visat att de är närbesläktade med rödbröstad skogssångare (Cardellina rubrifrons) samt de två arterna kanadaskogssångare och svarthättad skogssångare som traditionellt placeras i Wilsonia. Numera inkluderas de därför i en och samma släkte, där Cardellina har prioritet.

Status och hot 
Arten har ett relativt utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till mellan 20 000 och 50 000 individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Himlens vilja

Himlens vilja är en historisk roman av Artur Lundkvist utgiven 1970. Med undertiteln "en föreställning om Djingis Khan" är den en skildring den mongoliske erövraren som enade de mongoliska folken och skapade ett väldigt imperium på 1200-talet.

Lundkvist intresserar sig i skildringen inte bara för de yttre skeendena utan främst för Khanens vilja att göra det gränslösa, att ständigt expandera, alltid finna nya mål, aldrig slå sig till ro och i centrum för berättelsen står handlingsmänniskans upplevelse av den egna begränsningen. När boken utkom skrev Åke Janzon att Himlens vilja är en av "de mäktigaste, rakaste och mest personliga" böckerna i Lundkvists produktion och menade att författaren "visar sig besitta ett historiskt sinne som en och annan historiker kunde ha skäl att avundas honom. Inte så att han alldeles lyckas undvika anakronistiska bedömningar av khanens personlighet, men så att han försöker - nästan ödmjukt - tolka honom som om han tolkade sig själv. För en diktare finns det ingen annan väg och Himlens vilja är ett diktverk."

Källa
Paul Lindblom Samtiden i ögat. En bok om Artur Lundkvist Tidens förlag 1991, sid. 264-265

Verk av Artur Lundkvist
Skönlitteratur 1970
Röd skogssångare

Röd skogssångare (Cardellina rubra) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar.

Utseende 
Röd skogssångare är en praktfull skogssångare med en kroppslängd på 12,5–13,5 cm. Fjäderdräkten är helt röd med en vit eller skiffergrå fläck på örontäckarna. Vingar och stjärt är mörkare, med skärröda kanter. Näbben är ljusa med mörk spets, benen ljusa.

Utbredning och systematik 
Röd skogssångare delas upp i två grupper med sammanlagt tre underarter, med följande utbredning: 
 Cardellina rubra melanauris – förekommer i Sierra Madre Occidental i västra Mexiko (i Chihuahua och Durango)
 rubra-gruppen
 Cardellina rubra rubra – förekommer i sydcentrala Mexiko, i ett transvulkaniskt bälte från Jalisco och Michoacán till Veracruz och norra Oaxaca
 Cardellina rubra rowleyi – förekommer i södra Mexiko (bergstrakter i Guerrero och södra Oaxaca)

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades röd skogssångare tillsammans med rosenskogssångaren i släktet Ergaticus. DNA-studier har dock visat att de är närbesläktade med rödbröstad skogssångare (Cardellina rubrifrons) samt de två arterna kanadaskogssångare och svarthättad skogssångare som traditionellt placeras i Wilsonia. Numera inkluderas de därför i en och samma släkte, där Cardellina har prioritet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till i storleksordningen 50 000 till en halv miljon vuxna individer.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i Mexiko
Rostgumpad skogssångare

Rostgumpad skogssångare (Leiothlypis luciae) är en fågel i familjen skogssångare som förekommer i sydvästra USA och nordvästra Mexiko.

Utseende och läten 
Rostgumpad skogssångare är med en kroppslängd på endast 11 cm en mycket liten skogssångare, en av de minsta i Nordamerika, med liten och spetsig näbb. Fjäderdräkten är övervägande ljusgrå, undertill mer gräddvit, med rostfärgad övergump, vita undre stjärttäckare och en vit ögonring. Den rostfärgade hjässfläcken som även dess nära släktingar har är ovanligt tydlig. Sången består av en enkel drill med flera tonhöjdsändringar, ljusare än enskogssångare med enklare och vassare toner. Lätena liknar nashvilleskogssångarens, vassa metalliska "spink".

Utbredning och systematik 
Rostgumpad skogssångare häckar i torra sydvästra USA till nordöstra Baja California och nordöstra Sonora och övervintrar till sydvästra Mexiko.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades rostgumpad skogssångare i släktet Vermivora men DNA-studier visar att den inte är nära släkt med typarten i Vermivora, blåvingad skogssångare. Numera placeras den därför i ett annat släkte, Leiothlypis.

Levnadssätt 
Rostgumpad skogssånfare hittas i täta snår (Prosopis) utmed strömmande vattendrag, där den födosöker aktivt bland kvistar och löv på jakt efter insekter. Den häckar mellan april och juli och lägger troligen två kullar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och tros öka i antal. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen uppskattas bestå av tre miljoner vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn luciae (liksom dess engelska trivialnamn Lucy's Warbler) hedrar Lucy Hunter Baird (1848–1913), dotter till den amerikanska ornitologen Spencer Fullerton Baird.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Enskogssångare

Enskogssångare (Leiothlypis virginiae) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar som förekommer i sydvästra Nordamerika.

Utseende och läten 
Enskogssångare är en mycket liten (11–12 cm) skogssångare, likt dess nära släkting nashvilleskogssångaren med spetsig näbb, kort stjärt, tydlig vit ögonring och en liten röd hjässfläck som dock oftast är dold. Fjäderdräkten skiljer sig dock genom att vara genomgående grå utom gult på över- och undergumpen och en olivgul fläck på bröstet. Även de gråaste nashvilleskogssångarna är åtminstone något grönaktiga ovan. Den klara men svaga sången är mörkare och mindre ordnad än nashvilleskogssångarens, i engelsk litteratur återgiven som: "seedi seedi seedi seedi silp silp suwi suwi". Lätena liknar nashvilleskogssångarens.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar i bergstrakter i sydvästra USA och övervintrar till sydvästra Mexiko. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades enskogssångare i släktet Vermivora men DNA-studier visar att den inte är nära släkt med typarten i Vermivora, blåvingad skogssångare. Numera placeras den därför i ett annat släkte, Leiothlypis.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas bestå av 900 000 vuxna individer.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar Mary Virginia Childs Anderson (1833-1912), fru till arméläkaren Dr William Wallace Anderson. Tidigare kallades den Virginias skogssångare även på svenska, men justerades 2023 till ett mer informativt namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté.

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Endemiska fågelarter i USA
Colimaskogssångare

Colimaskogssångare (Leiothlypis crissalis) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar huvudsakligen i Mexiko, men även in i USA i ett litet område i västra Texas. Fågeln är fåtalig och minskar i antal, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

Utseende och läten 
Colimaskogssångaren är en rätt stor (13,5 cm) skogssångare, störst i släktet men i övrigt lik flera andra arter med rostfärgad fläck på hjässan. Likt nashvilleskogssångaren och enskogssångare har den gråaktigt huvud och tydlig vit ögonring, men skiljer sig förutom den större storleken genom brun (ej grå eller grön) rygg, bruna flanker och orangegult på övre och undre stjärttäckare. Sången är en darrande, tjattrig drill, medan lätet liknar nashvilleskogssångarens "spink".

Utbredning och systematik 
Colimaskogssångaren häckar lokalt i Mexiko från Coahuila till nordöstra Zacatecas och norra San Luis Potosí, men även in i sydvästligaste Texas i USA, i Chisos Mountains. Vintertid flyttar den till västra Mexiko, i ett område från södra Sinaloa söderut till Guerrero och Morelos. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades colimaskogssångaren i släktet Vermivora men DNA-studier visar att den inte är nära släkt med typarten i Vermivora, blåvingad skogssångare. Numera placeras den därför i ett annat släkte, Leiothlypis.

Levnadssätt 
Colimaskogssångaren häckar som vanligast i tall/ek-skogar med grästuvor på marken. Den kan även ses i rena ekskogar samt i skogar med tall och en, på mellan 1500 och 3000 meters höjd. Vintertid hittas den i buskrik undervegetation i fuktiga eller halvfuktiga bergsskogar 1500–3500 meter över havet. Den födosöker genom att plocka insektslarver från bladverket eller ur galläpplen, men kan också göra utfall mot flygande insekter i luften och ta fjärilslarver från marken. Boet placeras vanligen på marken och ägg har noterats i maj.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal till följd av habitatdegradering, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN kategoriserar därför arten som livskraftig (LC). Beståndet uppskattas till endast 25 000 vuxna individer.

Taxonomi och namn 
Colimaskogssångaren beskrevs taxonomiskt som art av Osbert Salvin och Frederick DuCane Godman 1889 utifrån ett övervintrande exemplar funnet i mexikanska delstaten Colima, därav namnet. Det vetenskapliga artnamnet crissalis syftar på undergumpens färg, av latinets crissum för undergump.

Referenser

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
10130 Ardre

10130 Ardre är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 mars 1993 i samband med det svenska projektet UESAC. Den fick den preliminära beteckningen 1993 FJ50 och namngavs senare efter Ardre, en tidigare församling och socken på Gotland.

Ardres senaste periheliepassage skedde den 14 juni 2021.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter platser
Astronomiska upptäckter av UESAC
Astronomiska upptäckter 1993
Gotland
Tennesseeskogssångare

Tennesseeskogssångare (Leiothlypis peregrina) är en fågel i familjen skogssångare inom ordningen tättingar. Den häckar i nordliga delar av Nordamerika och flyttar vintertid till ett område från södra Mexiko till Sydamerika. Den är en mycket sällsynt gäst i Europa med några enstaka fynd. Beståndet anses vara livskraftigt.

Utseende 

Tennesseeskogssångaren är en liten, skarpnäbbad och kortstjärtad skogssångare med en för familjen rätt enhetlig dräkt. Hane i häckningsdräkt har gulgrön ovansida utan vingband, grå hätta, ostreckat vit undersida och ett tunt vitt ögonbrynsstreck. Honan och hanen utanför häckningstid har ett lite mer gult inslag på huvud och bröst. Undergumpen är dock alltid vit, till skillnad från exempelvis närbesläktade orangekronad skogssångare (L. celata) och nashvilleskogssångare (L. ruficapilla).

Läten 
Tennesseeskogssångarens sång är en högljudd tredelad serie med drillar. Den i mitten består av tvåstaviga toner och den sista snabbare, ljusare och starkare.

Utbredning och systematik 
Fågeln häckar från sydöstra Alaska och södra Yukon till norra USA och övervintrar från södra Mexiko till nordvästra Sydamerika. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

Arten är en mycket sällsynt gäst i Europa med bara några enstaka fynd: fem vardera på Island och Shetlandsöarna, två på Irland 2020 och 2023 och ett vardera i Orkneyöarna 1982, Färöarna 1984, Yttre Hebriderna 1995 och Wales 2022. Ytterligare nio fynd har gjorts i Azorerna.

Släktestillhörighet 
Tidigare placerades tennesseeskogssångaren i släktet Vermivora men DNA-studier visar att den inte är nära släkt med typarten i Vermivora, blåvingad skogssångare. Numera placeras den därför i ett annat släkte, Leiothlypis.

Levnadssätt 
Tennesseeskogssångaren häckar i boreala skogar, i områden med täta buskar, gräs och unga lövträd. Vintertid ses den i öppen ungskog och jordbruksområden, som skuggiga kaffeplantage. Arten lever av ryggradslösa djur, framför allt fjärilslarver. Vintertid intar den även frukt och nektar som den kommer åt genom att picka ett hål på blommorna underifrån istället för ovanifrån. Det skålformade boet placeras på marken, ofta gömd i vitmossa eller vid roten av en liten buske eller träd. Däri lägger honan tre till åtta vita ägg med rödbruna fläckar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att anses vara hotad. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Den är fortfarande en mycket talrik art, med ett uppskattat bestånd på hela 110 miljoner vuxna individer.

Namn 
Tennesseeskogssångaren har fått sitt namn av att Wilson fångade in typexemplaret i Tennessee där fågeln passerar under flyttider och således inte häckar. Det vetenskapliga artnamnet peregrina betyder "vandrare" eller "främling".

Referenser

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org

Skogssångare
Fåglar i nearktiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Sorbon Sisters

Sorbon Sisters var en svensk sångtrio verksam åren 1935–1941.

Sångtrion bildades 1935 av systrarna Marie-Louise, Ulla och Stina Sorbon. Gruppen var verksam i såväl Sverige som Danmark och Tyskland. Trion medverkade i kortfilmen S.F. cabaret 1936. År 1941, då Ulla Sorbon avled, lades gruppen ner.

Diskografi 
En liten stjärna föll, med Bosse Rosendahls orkester
En viol, Monsieur, med Bosse Rosendahls orkester
När kvällens skuggor falla, med Margita Sylvén, Allan Bohlin och Södra teaterns orkester
Två små flickor uti en revy, med Södra teaterns orkester

Referenser 

Musikgrupper bildade 1935
Musikgrupper upplösta 1941
Musikgrupper med syskon
Svenska triogrupper
Upplands runinskrifter 85

Upplands runinskrifter 85 står på utanför Hässelby trädgårds- och hembygdsmuseum, Riddersviksvägen i Hässelby Villastad i Stockholm. 

Runstenen i grå granit hittades i Riddersvik i början av 1800-talet. Den flyttades till Hässelby hembygdsmuseum i oktober 1988.

Inskriften i översättning
"Björn och Fulluge de lät hugga stenen"

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter

Källor
U85 på www.ruinskrifter.net

Noter

Upplands runinskrifter 0085
Runinskrifter i Stockholms kommun
Frauke Petry

Frauke Petry, född Marquardt 1 juni 1975 i Dresden, är en tysk kemist, politiker. Hon var mellan juli 2015 och september 2017 ordförande för det tyska partiet Alternativ för Tyskland (AfD). 

Mellan 2013 och 2015 var hon en av tre talesmän för partiet och blev 2014 invald i den sachsiska lantdagen. Efter en månadslång maktkamp valdes Petry, som tillhör partiets nationalkonservativa falang, till ordförande för AfD i juli 2015. I september 2017 lämnade hon AfD och grundade sedan ett nytt parti, Die blaue Partei, som upplöstes 2019.

Biografi
2004 blev Petry promoverad till doktor i kemi. Därefter var hon verksam som vetenskaplig medarbetare vid Institut für Pharmakologie und Toxikologie och postdoktor vid Institut für Humangenetik. Under denna tid publicerade hon artiklar i bland annat Biochemical and Biophysical Research Communications, Biochemical Journal, Cancer Research och Chemistry – A European Journal.

Hon är medlem av Royal Society of Chemistry (RSC).

Politiska positioner 
I en intervju med Thüringischen Landeszeitung krävde Petry mindre makt till EU och beklagade att Europa avdemokratiseras. Vidare framförde hon asylrätten bör fortsätta gälla för "verkligt politiskt förföljda" medan det för majoriteten – "välfärdsflyktingarna" – krävs klara lagar och regler och en "anpassning till våra behov". I det sammanhanget hävdade Petry även att tyska arbetssökande ska ha förtur.

Publikationer 
 Paultheo von Zezschwitz, Frauke Petry, Armin de Meijere: A One-Pot Sequence of Stille and Heck Couplings: Synthesis of Various 1,3,5-Hexatrienes and Their Subsequent 6π-Electrocyclizations. In: Chemistry – A European Journal, 2001, Vol. 7, Nr. 18, S. 4035–4046, , .
 Frauke Petry, André Kotthaus, Karen I. Hirsch-Ernst: Cloning of human and rat ABCA5/Abca5 and detection of a human splice variant. In: Biochemical and Biophysical Research Communications, 2003, Vol. 300, Nr. 2, S. 343–350. 
 Frauke Petry, Vera Ritz, Cornelia Meineke, Peter Middel, Thomas Kietzmann, Christoph Schmitz-Salue, Karen I. Hirsch-Ernst: Subcellular localization of rat Abca5, a rat ATP-binding-cassette transporter expressed in Leydig cells, and characterization of its splice variant apparently encoding a half-transporter. In: Biochemical Journal, 2006 Vol. 393, Nr. 1, S. 79–87. 
 Ines Ecke, Frauke Petry, Albert Rosenberger, Svantje Tauber, Sven Mönkemeyer, Ina Hess, Christian Dullin, Sarah Kimmina, Judith Pirngruber, Steven A. Johnsen, Anja Uhmann, Frauke Nitzki, Leszek Wojnowski, Walter Schulz-Schaeffer, Olaf Witt et al.: Antitumor effects of a combined 5-aza-2'deoxycytidine and valproic acid treatment on rhabdomyosarcoma and medulloblastoma in Ptch mutant mice. In: Cancer Research, 2009, Vol. 69, Nr. 3, S. 887–895, , .

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Hemsida
 

Kvinnor
födda 1975
levande personer
Tyska politiker
Personer från Dresden
AfD-politiker
Mottagare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstmedalj
Alumner från Göttingens universitet
Kenneth Farmer

Kenneth Farmer, född 26 juli 1912, död 12 januari 2005, var en kanadensisk ishockeyspelare.
Farmer blev olympisk silvermedaljör i ishockey vid vinterspelen 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Källor

Kanadensiska ishockeyspelare
Kanadensiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1936 från Kanada
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1936
Olympiska silvermedaljörer 1936
Födda 1912
Avlidna 2005
Män
James Gunn (olika betydelser)

James Gunn kan syfta på:
En författare, se James Gunn.
En regissör, se James Gunn (regissör).
En senator, se James Gunn (senator).
Raymond Milton

Raymond Milton, född 27 augusti 1912, död 17 september 2003, var en kanadensisk ishockeyspelare.
Milton blev olympisk silvermedaljör i ishockey vid vinterspelen 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Källor

Kanadensiska ishockeyspelare
Kanadensiska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1936 från Kanada
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1936
Olympiska silvermedaljörer 1936
Födda 1912
Avlidna 2003
Män