kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pierre Tornade

Pierre Tornade, född Pierre Tournadre den 21 januari 1930 i Bort-les-Orgues, död 7 mars 2012 i Rambouillet, var en fransk skådespelare och röstskådespelare.

Karriär 
Han började sin skådespelarkarriär 1956 spelar i filmen Les Truands, där han antog sitt artistnamn. Han blev då väldigt frågas på TV och spelat i flera serier som Thierry la Fronde (1963), Les Cinq Dernières Minutes (1964–71), Le Chevalier d'Harmental (1966) och Les Dossiers de l'agence O (1968). På grund av sin imponerande och höga gestalt (1,88 m) framträdde han ofta som en polis eller soldat. Hans mest kända roller var faderns offer i Dupont Lajoie (1975), Capitaine Dumont i serien Mais où est donc passée la septième compagnie ? (1973), och Florimond Faroux i serien Nestor Burma från första till sjätte säsongen.

Som en berömd röstskådespelare började han med Majestix i animerade filmer Asterix och hans tappra galler (1967), Asterix och Kleopatra (1968) och Asterix 12 stordåd (1976). Han var senare Averell Dalton i Lucky Luke-animerade filmer Lucky Luke rensar stan (1971), Bröderna Daltons hämnd (1978) och Lucky Luke – det stora äventyret (1983). Han var också Obelix i fyra andra animerade Asterix-filmer, dessa inkluderar Asterix – gallernas hjälte (1985), Asterix och britterna (1986), Asterix – bautastenssmällen (1989) och Asterix i Amerika (1994).

Dödsfall 
Han dog den 7 mars 2012 på sjukhuset i Rambouillet till följd av en fallolycka i sitt hem i Yvelines, efter flera dagar i koma.

Filmografi

Filmer

TV-filmer

TV-serier

Röstskådespelare

Franska röst i filmer

Franska röst i TV-serier

Animerade filmer

Animerade serier

Datorspel

Källor

Externa länkar 
 
 

Franska skådespelare under 1900-talet
Franska röstskådespelare
Personer från Corrèze
Födda 1930
Avlidna 2012
Män
Luisa Laschi

Luisa Laschi, född i Florens cirka 1760, död 1790, var en italiensk operasångare. Hon är känd som den första artist som gjorde rollen av Rosina Almaviva i Figaros bröllop av Mozart på dess urpremiär i Wien 1 maj 1786.

Luisa Laschi var dotter till de italienska operasångarna Filippo Laschi och Anna Maria Querzoli, och gifte sig med sin kollega Domenico Mombelli. Hennes första kända uppträdande ägde rum i Blogna och Vicenza 1782. Mellan 1784 och 1789 var hon aktiv i Wien.

Referenser
 Laura Williams Macy: The Grove Book of Opera Singers

Personer i Österrike under 1700-talet
Personer från Florens
Födda 1760
Avlidna 1790
Kvinnor
Maria Mandini

Maria Mandini, död efter 1791, var en fransk operasångare. Hon är känd som den första artist som gjorde rollen av Marzellina i Figaros bröllop av Mozart på dess urpremiär i Wien 1 maj 1786. 

Hon var dotter till en medlem av hovpersonalen vid det franska hovet i Versailles. År 1783 debuterade hon på operascenen i Wien med sin make och kollega, Stefano Mandini. Hon var mer känd för sin skönhet än sin röst.

Referenser
 Laura Williams Macy: The Grove Book of Opera Singers

Kvinnor
Franska operasångare under 1700-talet
Personer i Österrike under 1700-talet
Det Norske Bibelselskap

Det Norske Bibelselskap är ett bibelsällskap verksamt i Norge.

Sällskapet stiftades 1816 för spridning av bibeln i Norge. På dess initiativ utarbetades en ny översättning av gamla testamentet (1851–76; i reviderat skick utgiven 1876–87 och 1891) och av nya testamentet (1904).

Källor 

 

Norge
Bibelselskap
Religiösa organisationer bildade 1816
Ugglan
Josef Ohrwalder

Josef Ohrwalder, född 1856 vid Meran i Tyrolen, död den 7 augusti 1913 i Omdurman i Sudan, var en  österrikisk missionär.

Ohrwalder besökte det afrikanska missionsinstitutet i Verona, utgick 1879 som missionär till Kairo och 1880 till Kartum samt föll 1882 i Dar Nuba i fångenskap hos mahdisterna. Efter flera fruktlösa försök lyckades han 29 november 1890 fly från Omdurman och nådde 7 december den egyptiska posten vid Korosko. Efter ett kort uppehåll i hemlandet återvände Ohrwalder 1892 till Afrika. Sina erfarenheter i fångenskapen skildrade han i Aufstand und Reich des Mahdi im Sudan und meine zehnjährige Gefangenschaft dortselbst (1892; i svensk bearbetning "Eld och svärd i Sudan" et cetera 1896).

Källor 
 
 

Österrikiska missionärer
Missionärer i Afrika
Personer i Österrike under 1900-talet
Personer från Tyrolen
Födda 1856
Avlidna 1913
Män
Ugglan
Frösunda, Vallentuna kommun

Frösunda är en småort i Frösunda socken i Vallentuna kommun, belägen ungefär en mil nordväst om Vallentuna. Direkt norr om småorten ligger Frösunda kyrka och Roslagsbanans station Frösunda.

Galleri

Referenser 

Orter i Vallentuna kommun
Småorter i Sverige
Sigurd Ring (pjäs)

Sigurd Ring är en tragedi på vers av den svenske författaren Erik Johan Stagnelius. Den handlar om den svenske kungen Sigurd Ring som är förälskad i en kvinna som redan har en brudgum, och Sigurd utmanar därför brudgummen i strid.

Den franska salongsvärdinnan Germaine de Staël hade i sn bok De l'Allemagne från 1813 uppmanat nordiska författare att i likhet med danske Adam Oehlenschläger skildra nordiska sagomotiv, vilket Stagnelius hade tagit till sig. Det exakta tillkomståret för Sigurd Ring är okänt. Christoffer Eichhorn daterade den tillsammans med dramat Wisbur till åren 1814–1816. Fredrik Böök menade att den tidigast kan ha författats 1817, då Stagnelius använder motiv ur Skjöldungasagan och Gunnlaug Ormstungas saga, som blev välbekanta i Sverige först det året.

Källor

Externa länkar
 Sigurd Ring hos Litteraturbanken

700-talet i skönlitteratur
1810-talets verk
Svenska teaterpjäser
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av Erik Johan Stagnelius
Vikingatiden i skönlitteratur
Grandal och Lövlund

Grandal och Lövlund är sedan 2010 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Angarns socken i södra delen av Vallentuna kommun. Småorten omfattar bebyggelse Grandal och Lövlund, belägna väster om Angarn och ungefär 6 kilometer rakt öster om Vallentuna.

Referenser 

Orter i Vallentuna kommun
Småorter i Sverige
Björkhyddan

Björkhyddan är ett bostadsområde i Össeby-Garns socken i Vallentuna kommun. SCB har för bebyggelsen avgränsat en småort och namnsatt denna till Hacksta västra och Björkhyddan, före 2010 enbart Hacksta). Orten ligger ungefär 7 kilometer öster om Vallentuna, sydväst om Karby.

Referenser 

Orter i Vallentuna kommun
Småorter i Sverige
Lingsberg

Lingsberg kan syfta på:

 Lingsberg, Knivsta kommun – en småort i Lagga socken i Knivsta kommun i Uppsala län
 Lingsberg, Vallentuna kommun – en småort i Vallentuna kommun
Lingsberg, Vallentuna kommun

Lingsberg är en småort i Vallentuna kommun. Orten ligger ungefär 3 kilometer öster om Vallentuna, väster om Angarnssjöängen.

I Lingsberg står Lingsbergsstenen som handlar om Ulfrik, som tog två gälder i England.

Se även
Vallentuna socken

Referenser 

Orter i Vallentuna kommun
Småorter i Sverige
Resville

Resville är en by belägen vid ån Flian i Lidköpings kommun. I Resville finns Resville kvarn som används som hembygdsgård och genom  byn går en gammal landsvägsbro. Uppströms den gamla landsvägsbron ligger Biskopskvarnen och nedströms  den nuvarande landsvägsbron ligger Backgårdskvarn. Dessa kvarnar är bara rester efter en tidigare kvarnby med sju kvarnar som fanns på platsen in på 1900-talet. Resville var tidigare en socken  med ett speciellt ortnamn som år 1350 skrevs Redhiswelli socken. Kyrkan är sedan länge borta men platsen vårdas.

Se även 
Resville socken
Resville församling

Källor 
 Lidköpings pärlor – Resville

Orter i Lidköpings kommun
Slingram

Slingram är mätutrustning och metod för prospektering av malm. Utrustningen består av en källa till magnetiskt växelfält och en mottagare på fast avstånd. Båda utgörs av bärbara spolar - trådslingor på ramar. Fältet i mottagaren har normalt bara en komponent, den i fas med källfältet. Om elektriska ledare - till exempel kopparmalm - finns i marken uppstår även en komponent, som är en kvartsperiod före källfältet. De två komponenternas styrka ger upplysning om bland annat ledarens djup och kvalitet. 

Slingramen uppfanns av geofysikern Sture Werner och instrumentmakaren Alfred Holm och är den i världen mest använda metoden vid elektromagnetisk prospektering. Det första instrumentet byggdes vintern 1936 vid Sveriges Geologiska Undersökning (SGU) för en snabb kartläggning av elektriskt ledande kroppar i berggrunden ner till ett djup av cirka 50 meter. Denna, och andra elektromagnetiska och elektriska metoder som utvecklades, gjorde SGU till en internationell spjutspets inom området.

Se även
 Metalldetektor

Referenser

Noter

Tryckta källor 
  s. 622.
 , s. 43. 

Elektriska mätinstrument
Raimundo Orsi

Raimundo Bibiani Orsi, född 2 december 1901, död 6 april 1986, var en italiensk-argentinsk fotbollsspelare, som vann VM-guld med Italien 1934.

Karriär
Raimundo Orsi startade sin karriär i Independiente i hemlandet Argentina, men det var i Juventus som han nådde sina största framgångar. Där var han med och vann Serie A fem år i rad, och gjorde 20 mål både säsongen 1930/31 och 1931/32. Efter att ha lämnat Juventus 1935 spelade han resten av sin karriär i Sydamerika och klubbar som Boca Juniors, Flamengo och Peñarol.

Orsi gjorde sin debut för Argentinas landslag 10 augusti 1924 i en match mot Uruguay. Totalt gjorde han 13 matcher och tre mål för Argentina. Han spelade även för Italien, där han var med och avgjorde VM-finalen 1934, då han kvitterade till 1-1 mot Tjeckoslovakien. Italien kunde senare vinna med 2-1 i förlängningen.

Meriter

Klubblag
Independiente
Asociación Amateurs de Football: 1922, 1924, 1925

Juventus
Serie A: 1931, 1932, 1933, 1934, 1935

Landslag
Argentina
Copa América: 1927

Italien
VM: 1934

Referenser

Externa länkar
Raimundo Orsi på National-Football-Teams.com
Raimundo Orsi på transfermarkt.co.uk

Argentinska fotbollsspelare
Italienska fotbollsspelare
Italienska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Club Atlético Independiente
Spelare i Juventus FC
Fotbollsspelare i CA Boca Juniors
Spelare i CA Platense
Fotbollsspelare i CR Flamengo
Spelare i CA Peñarol
Spelare i VM i fotboll 1934
Världsmästare i fotboll
Argentinska idrottare under 1900-talet
Italienska idrottare under 1900-talet
Födda 1901
Avlidna 1986
Män
Republiken Zakopane

Republiken Zakopane () eller Fristaten Zakopane var en kortlivad statsbildning i Galizien runt staden Zakopane, som den 13 oktober 1918 upprättade sitt eget parlament ("nationell organisation"). Målet var inträde i Republiken Polen. Den 30 oktober 1918 förklarade man sig oberoende från Österrike-Ungern, och den 1 november samma år utropade sig parlamentet som "Nationalråd". Parlamentet upplöstes den 16 november samma år, då Polens likvideringskommitté tog över Galizien.

President var Stefan Żeromski.

Källor

Fotnoter

Se även
 Goralenvolk

1918 i Europa
Zakopane
Polens politiska historia
Stater och territorier bildade 1918
Stater och territorier upplösta 1918
Zakopane
Stendalspromenaden

Stendalspromenaden är en natur- och kulturstig  i Botkyrka kommun.  Stigen går mellan Tullinge och Alby och är knappt fyra kilometer lång. Längs stigen finns några intressanta natur- och kulturhistoriska platser och områden. Bland annat följer stigen en längre sträcka på den åldriga Göta landsväg.

Beskrivning
Stendalspromenaden invigdes år 2012, den är inte nyanlagd utan befintliga vandringsleder sammanlänkades till en ny sträckning med intressanta platser.

Stendalsbadet – Flottsbrokanalen
Promenaden börjar (eller slutar) i öst nära Stendalsbadet vid Tullingesjön. Härifrån leder en brant skogsstig mot norr och längs förkastningsbranten ovanför Tullingesjön, varifrån man har en vidsträckt utsikt. Efter cirka 1,5 kilometer passerar man Flottsbrobacken och här möter vandraren den historiska färdvägen Göta landsväg, vars äldre sträckning  gick via en flottbro över nuvarande Flottsbrokanalen.  Numera går vägen över en militärbro som byggdes 1975 av Svea ingenjörregemente Ing 1, 5:e kompani.  Den södra delen av Flottsbrokanalen utgör en nästan cirkelrund sjö, som kallas  "Katthavet". Formationen är en så kallad dödisgrop. Flottsbro och Flottsbrokanalen är en del av Tullingeåsen som i sin tur ingår i Uppsalaåsen.

Bilder

Flottsbrokanalen – Albykista
Efter Flottsbrokanalen svänger  promenadvägen mot väst och har förbi Alby ungefär samma sträckning som Göta landsväg. Ett hundratal meter efter Flottsbrokanalen når man Albysjön och passerar genom en så kallad lövlund, som är en blandskog bestående av gammal al och asp med inslag av björk, lönn, ask och pil. Promenadvägen är här asfalterad och belyst och leder förbi Albys moderna 1970-talsbebyggelse som utbreder sig norr om stigen. Söder om stigen finns bergbranter med höga naturvärden. De högsta naturvärdena är knutna till gamla, skadade träd och skuggade stenblock. Längst i väst går Stendalspromenaden under Hågelbyleden och slutar vid Albykistan, som är rekonstruktionen av en hällkista från 1800 f.kr.

Bilder

Se även
Andra promenad- och vandringsleder i Botkyrka kommun:
 Botkyrkas kulturspår, tre olika promenadslingor i norra delen av Botkyrka kommun.
 Mälarpromenaden, en natur- och kulturstig som går längs Mälaren från Norsborgs herrgård i väster till Slagsta färjeläge för Ekeröleden i öster (längd knappt 5 km).
 Aspens naturstig, en naturstig runt sjön Aspen, som börjar och slutar vid Hågelby gård (längd drygt 7 km).
 Hallunda kulturstig, en natur- och kulturstig som sträcker sig mellan Slagsta hällristning och Norsborgs herrgård samt Hundhamras fornborg (numera ersatt av Botkyrkas kulturspår).

Källor
 Botkyrka kommun: Naturstigen Stendalspromenaden.
  Stendalspromenaden, beskrivning och karta.

Botkyrka kommun
Vandringsleder i Stockholms län
Andy Hoepelman

Ilja Mohandas "Andy" Hoepelman, född 26 mars 1955 i Hilversum, är en nederländsk vattenpolospelare. Han representerade Nederländerna vid olympiska sommarspelen 1976 i Montréal. I OS-turneringen 1976 tog Nederländerna brons. Hoepelman spelade åtta matcher i turneringen.

Referenser

Nederländska vattenpolospelare
Nederländska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Nederländerna
Tävlande i vattenpolo vid olympiska sommarspelen 1976
Nederländska idrottare under 1900-talet
Alumner från Utrechts universitet
Personer från Hilversum
Födda 1955
Levande personer
Män
Anakasia simplicifolia

Anakasia simplicifolia är en araliaväxtart som beskrevs av William Raymond Philipson. Anakasia simplicifolia ingår i släktet Anakasia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

simplicifolia
Apiopetalum

Apiopetalum är ett släkte av araliaväxter. Apiopetalum ingår i familjen Araliaceae. 

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
Apiopetalum
Apiopetalum glabratum

Apiopetalum glabratum är en araliaväxtart som beskrevs av Henri Ernest Baillon. Apiopetalum glabratum ingår i släktet Apiopetalum och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
glabratum
Apiopetalum velutinum

Apiopetalum velutinum är en araliaväxtart som beskrevs av Henri Ernest Baillon. Apiopetalum velutinum ingår i släktet Apiopetalum och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
velutinum
Aralia apioides

Aralia apioides är en araliaväxtart som beskrevs av Hand.-mazz. Aralia apioides ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
apioides
Aralia armata

Aralia armata är en araliaväxtart som först beskrevs av Nathaniel Wallich och George Don, och fick sitt nu gällande namn av Berthold Carl Seemann. Aralia armata ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
armata
Aralia atropurpurea

Aralia atropurpurea är en araliaväxtart som beskrevs av Adrien René Franchet. Aralia atropurpurea ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
atropurpurea
Aralia bicrenata

Aralia bicrenata är en araliaväxtart som beskrevs av Elmer Ottis Wooton och Standl. Aralia bicrenata ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
bicrenata
Aralia bipinnata

Aralia bipinnata är en araliaväxtart som beskrevs av Blanco. Aralia bipinnata ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 A. b. apoensis
 A. b. bipinnata

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
bipinnata
Aralia cachemirica

Aralia cachemirica är en araliaväxtart som beskrevs av Joseph Decaisne. Aralia cachemirica ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
cachemirica
Aralia caesia

Aralia caesia är en araliaväxtart som beskrevs av Hand.-mazz. Aralia caesia ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
caesia
Aralia californica

Aralia californica är en araliaväxtart som beskrevs av S.Watson. Aralia californica ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
californica
Aralia castanopsiscola

Aralia castanopsiscola är en araliaväxtart som först beskrevs av Bunzo Hayata, och fick sitt nu gällande namn av Jun Wen. Aralia castanopsiscola ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
castanopsiscola
Aralia chinensis

Aralia chinensis är en araliaväxtart som beskrevs av Carolus Linnaeus. Aralia chinensis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 A. c. chinensis
 A. c. longibractea

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
chinensis
Amuraralia

Amuraralia (Aralia continentalis) är en araliaväxtart som beskrevs av Masao Kitagawa. Amuraralia ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
continentalis
Sallatsaralia

Sallatsaralia (Aralia cordata) är en araliaväxtart som beskrevs av Carl Peter Thunberg. Aralia cordata ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae.

Underarter 
Arten delas in i följande underarter:
 A. c. cordata
 A. c. sachalinensis

Bilder

Källor

Externa länkar 

Aralia
Sa Växtindex
Aralia dasyphylla

Aralia dasyphylla är en araliaväxtart som beskrevs av Friedrich Anton Wilhelm Miquel. Aralia dasyphylla ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
dasyphylla
Aralia dasyphylloides

Aralia dasyphylloides är en araliaväxtart som först beskrevs av Hand.-mazz., och fick sitt nu gällande namn av Jun Wen. Aralia dasyphylloides ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
dasyphylloides

en:Aralia dasyphylla
Aralia decaisneana

Aralia decaisneana är en araliaväxtart som beskrevs av Henry Fletcher Hance. Aralia decaisneana ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
decaisneana
Aralia delavayi

Aralia delavayi är en araliaväxtart som beskrevs av Jun Wen. Aralia delavayi ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
delavayi
Aralia devendrae

Aralia devendrae är en araliaväxtart som beskrevs av Pusalkar. Aralia devendrae ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
devendrae
Aralia echinocaulis

Aralia echinocaulis är en araliaväxtart som beskrevs av Hand.-mazz. Aralia echinocaulis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
echinocaulis
Aralia elegans

Aralia elegans är en araliaväxtart som beskrevs av C.N.Ho. Aralia elegans ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
elegans
Aralia excelsa

Aralia excelsa är en araliaväxtart som först beskrevs av August Heinrich Rudolf Grisebach, och fick sitt nu gällande namn av Jun Wen. Aralia excelsa ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
excelsa
Aralia fargesii

Aralia fargesii är en araliaväxtart som beskrevs av Adrien René Franchet. Aralia fargesii ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
fargesii
Aralia ferox

Aralia ferox är en araliaväxtart som beskrevs av Friedrich Anton Wilhelm Miquel. Aralia ferox ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
ferox
Aralia finlaysoniana

Aralia finlaysoniana är en araliaväxtart som först beskrevs av Nathaniel Wallich och George Don, och fick sitt nu gällande namn av Berthold Carl Seemann. Aralia finlaysoniana ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
finlaysoniana
Aralia foliolosa

Aralia foliolosa är en araliaväxtart som beskrevs av Berthold Carl Seemann och Charles Baron Clarke. Aralia foliolosa ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
foliolosa
Aralia frodiniana

Aralia frodiniana är en araliaväxtart som beskrevs av Jun Wen. Aralia frodiniana ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
frodiniana
Aralia gigantea

Aralia gigantea är en araliaväxtart som beskrevs av Jun Wen. Aralia gigantea ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
gigantea
Aralia gintungensis

Aralia gintungensis är en araliaväxtart som beskrevs av Wu Zheng-yi och Kuo Mei Feng. Aralia gintungensis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 A. g. gintungensis
 A. g. multinervis

Källor 

Kärlväxter
gintungensis
Aralia glabra

Aralia glabra är en araliaväxtart som beskrevs av Jinzô Matsumura. Aralia glabra ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
glabra
Aralia glabrifoliolata

Aralia glabrifoliolata är en araliaväxtart som först beskrevs av C.B.Shang, och fick sitt nu gällande namn av Jun Wen. Aralia glabrifoliolata ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
glabrifoliolata
Aralia henryi

Aralia henryi är en araliaväxtart som beskrevs av Hermann Harms. Aralia henryi ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
henryi
Aralia hiepiana

Aralia hiepiana är en araliaväxtart som beskrevs av Jun Wen och Lowry. Aralia hiepiana ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
hiepiana
Aralia hispida

Aralia hispida är en araliaväxtart som beskrevs av Étienne Pierre Ventenat. Aralia hispida ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
hispida
Aralia houheensis

Aralia houheensis är en araliaväxtart som beskrevs av W.X.Wang, W.Y.Guo och Y.S.Fu. Aralia houheensis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
houheensis
Aralia humilis

Aralia humilis är en araliaväxtart som beskrevs av Antonio José Cavanilles. Aralia humilis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor

Externa länkar 

Kärlväxter
humilis
Aralia hypoglauca

Aralia hypoglauca är en araliaväxtart som först beskrevs av C.J.Qi och T.R.Cao, och fick sitt nu gällande namn av Jun Wen och Yun Fei Deng. Aralia hypoglauca ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
hypoglauca
Aralia kansuensis

Aralia kansuensis är en araliaväxtart som beskrevs av G.Hoo. Aralia kansuensis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
kansuensis
Aralia kingdon-wardii

Aralia kingdon-wardii är en araliaväxtart som beskrevs av J.Wen, Lowry och Hans-Joachim Esser. Aralia kingdon-wardii ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
kingdon-wardii
Aralia laevis

Aralia laevis är en araliaväxtart som beskrevs av Jun Wen. Aralia laevis ingår i släktet Aralia och familjen Araliaceae. Inga underarter finns listade.

Källor 

Kärlväxter
laevis