kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gångborstjärnarna

Gångborstjärnarna är varandra näraliggande sjöar i Ovanåkers kommun i Hälsingland som ingår i .

Västra Gångborstjärnarna (Alfta socken, Hälsingland, 678484-149438), sjö i Ovanåkers kommun, 
Västra Gångborstjärnarna (Alfta socken, Hälsingland, 678497-149401), sjö i Ovanåkers kommun, 
Östra Gångborstjärnarna, sjö i Ovanåkers kommun, 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ovanåkers kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Västra Harasjön

Västra Harasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Harasjön, Blekinge, sjö i Olofströms kommun,  (6,87 ha)
Västra Harasjön, Värmland, sjö i Hagfors kommun,  (56,9 ha)

Se även
Harasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Hultasjön

Västra Hultasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Hultasjön, Blekinge, sjö i Olofströms kommun,  (8,44 ha)
Västra Hultasjön, Lappland, sjö i Sorsele kommun,  (88,7 ha)

Se även
Hultasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Kortingvattnet

Västra Kortingvattnet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Kortingvattnet, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (2,14 km²)
Västra Kortingvattnet, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (71,2 ha)

Se även
Kortingvattnet

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Kortingvattnet

Kortingvattnet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Kortingvattnet, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (2,14 km²)
Östra Kortingvattnet, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (57,9 ha)
Västra Kortingvattnet, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (71,2 ha)
Östra Kortingvattnet, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (74,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Mörtsjön

Västra Mörtsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Mörtsjön, Uppland, sjö i Norrtälje kommun,  (6,59 ha)
Västra Mörtsjön, Jämtland, sjö i Ragunda kommun,  (2,45 km²)

Se även
Mörtsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Oxtjärn

Västra Oxtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Oxtjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Västra Oxtjärnen, Ångermanland, sjö i Kramfors kommun,

Se även
Oxtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Svansjön

Västra Svansjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Svansjön, Blekinge, sjö i Karlshamns kommun,  (52 ha)
Västra Svansjön, Dalarna, sjö i Rättviks kommun,  (16,3 ha)

Se även
Svansjön (olika betydelser)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Västra Tjålmejaure

Västra Tjålmejaure kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Tjålmejaure (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (3,75 km²)
Västra Tjålmejaure (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun,  (17,9 ha)

Se även
Tjålmejaure, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Abborrtjärn

Östra Abborrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Abborrtjärnet (Skillingmarks socken, Värmland), sjö i Eda kommun, 
Östra Abborrtjärnen (Brattfors socken, Värmland), sjö i Filipstads kommun, 
Östra Abborrtjärnen (Dalby socken, Värmland), sjö i Torsby kommun,  (2,9 ha)
Östra Abborrtjärnet (Silleruds socken, Värmland), sjö i Årjängs kommun,  (3 ha)

Se även
Abborrtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Gäddträsket

Östra Gäddträsket kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Gäddträsket (Sorsele socken, Lappland, 725500-154937), sjö i Sorsele kommun,  (65,6 ha)
Östra Gäddträsket (Sorsele socken, Lappland, 725529-155032), sjö i Sorsele kommun,  (35,2 ha)

Se även
Gäddträsket

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Gällsjön

Östra Gällsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Gällsjön, Värmland, sjö i Hagfors kommun,  (68,4 ha)
Östra Gällsjön, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun,  (92,5 ha)

Se även
Gällsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Harasjön

Östra Harasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Harasjön, Blekinge, sjö i Olofströms kommun,  (10,5 ha)
Östra Harasjön, Värmland, sjö i Hagfors kommun,  (1,6 km²)

Se även
Harasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Kortingvattnet

Östra Kortingvattnet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Kortingvattnet, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (57,9 ha)
Östra Kortingvattnet, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (74,1 ha)

Se även
Kortingvattnet

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Mörtsjön

Östra Mörtsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Mörtsjön, Uppland, sjö i Norrtälje kommun, 
Östra Mörtsjön, Jämtland, sjö i Ragunda kommun,  (2,66 km²)

Se även
Mörtsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Oxtjärn

Östra Oxtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Oxtjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Östra Oxtjärnen, Ångermanland, sjö i Kramfors kommun,

Se även
Oxtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Bastutjärn

Övre Bastutjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Bastutjärnen, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (6,9 ha)
Övre Bastutjärnen, Norrbotten, sjö i Bodens kommun,

Se även
Bastutjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Abborrtjärn

Övre Abborrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Abborrtjärnen, Värmland, sjö i Årjängs kommun, 
Övra Abborrtjärnen, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun, 
Övre Abborrtjärnarna, sjö i Härjedalens kommun,  (7,14 ha)
Övre Abborrtjärnen, Medelpad, sjö i Ånge kommun,  (2,7 ha)

Se även
Abborrtjärn
Nedre Abborrtjärnen

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Östra Vålen

Östra Vålen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Östra Vålen (Ramnäs socken, Västmanland, 662548-151625), sjö i Surahammars kommun,  (6,66 ha)
Östra Vålen (Ramnäs socken, Västmanland, 662566-151597), sjö i Surahammars kommun,  (7,73 ha)

Se även
Vålen

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Bleriken

Övre Bleriken kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Bleriken (Vilhelmina socken, Lappland, 721988-151346), sjö i Vilhelmina kommun,  (17,7 ha)
Övre Bleriken (Vilhelmina socken, Lappland, 722710-150758), sjö i Vilhelmina kommun,  (33,8 ha)
Övre Bleriken (Vilhelmina socken, Lappland, 723107-148206), sjö i Vilhelmina kommun,  (1,01 km²)

Se även
Bleriken

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Djuptjärn

Övre Djuptjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Djuptjärnen, Dalarna, sjö i Falu kommun, 
Övre Djuptjärnen, Norrbotten, sjö i Luleå kommun,  (5,05 ha)

Se även
Djuptjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Flyn

Övre Flyn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Flyn (Alanäs socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun,  (17,7 ha)
Övre Flyn (Hällesjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun,  (52,3 ha)

Se även
Flyn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Högsjön

Övre Högsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Högsjön, Östergötland, sjö i Kinda kommun,  (9,39 ha)
Övre Högsjön, Dalsland, sjö i Bengtsfors kommun,  (19,6 ha)

Se även
Högsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Kvarnsjön

Övre Kvarnsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Kvarnsjön, Västergötland, sjö i Laxå kommun,  (8,37 ha)
Övre Kvarnsjön, Västmanland, sjö i Skinnskattebergs kommun och Smedjebackens kommun,  (8,44 ha)
Övre Kvarnsjön, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (6,07 ha)

Se även
Kvarnsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Dammen

Övre Dammen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre dammen, Halland, sjö i Falkenbergs kommun, 
Övra dammen, Närke, sjö i Askersunds kommun, 
Övre Dammen, Västmanland, sjö i Västerås kommun,  (12,9 ha)
Övre dammen, Dalarna, sjö i Rättviks kommun, 
Övre Dammen, Gästrikland, sjö i Hofors kommun,  (73,5 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Lilltjärn

Övre Lilltjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Lilltjärnen, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun, 
Övre Lilltjärnen, Lappland, sjö i Storumans kommun,

Se även
Lilltjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Lisnen

Övre Lisnen är en sjö i Gamleby socken i Västerviks kommun. Sundet mellan den västra delen 42,4 m ö.h. och östra delen 43,2 m ö.h har vuxit igen och SMHI rapporterar sjön som två sjöar, Övre Lisnen 641825-153020,  (46,9 ha) och Övre Lisnen 641843-153048, (24,9 ha).

Se även
Nedre Lisnen

Insjöar i Småland
Insjöar i Västerviks kommun
Lisnen

Lisnen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Nedre Lisnen, sjö i Västerviks kommun,  (75,8 ha)
Övre Lisnen (Gamleby socken, Småland, 641825-153020), sjö i Västerviks kommun,  (46,9 ha)
Övre Lisnen (Gamleby socken, Småland, 641843-153048), sjö i Västerviks kommun,  (24,9 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Övre Örasjön

Övre Örasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Övre Örasjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (9,93 ha)
Övre Örasjön, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun,  (76,7 ha)

Se även
Örasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vålen

Vålen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Lilla Vålen, sjö i Skinnskattebergs kommun,  (5,79 ha)
Mellan Vålen, sjö i Köpings kommun och Skinnskattebergs kommun,  (14,7 ha)
Stora Vålen, sjö i Köpings kommun,  (87 ha)
Västra Vålen, sjö i Surahammars kommun,  (19,1 ha)
Östra Vålen (Ramnäs socken, Västmanland, 662548-151625), sjö i Surahammars kommun,  (6,66 ha)
Östra Vålen (Ramnäs socken, Västmanland, 662566-151597), sjö i Surahammars kommun,  (7,73 ha)

Se även
Våle (olika betydelser)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gräs, Hagfors kommun

Gräs är en ort i Hagfors kommun i Värmlands län. Den ligger en bit söder om Sunnemo och direkt söder om Hålfall.

SCB klassade Gräs som en småort vid avgränsningen 1990 men sedan 1995 har den inte räknats som småort.

Noter

Orter i Hagfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
S čerty nejsou žerty

S čerty nejsou žerty (ung. "Skoja inte med djävlar") är en tjeckoslovakisk komedifilm från 1985 i regi av Hynek Bočan, med Ondřej Vetchý i huvudrollen. Den handlar om en mjölnarson som är förälskad i en prinsessa, men vars styvmor försöker göra sig av med honom för att ensam kunna ärva familjens lönsamma kvarn. Samtidigt är en djävul utsänd för att ta med sig styvmodern till helvetet. Handlingen utspelar sig på 1600- eller 1700-talet någonstans i Europa. Manuset bygger löst på berättelsen "Čertův švagr" ("Djävulens svåger") från Božena Němcovás sagosamling Národní báchorky a pověsti ("Nationella sagor och sägner") från 1846-47. Filmen hade tjeckoslovakisk premiär 1 oktober 1985.

Medverkande
Vladimír Dlouhý som Petr
Monika Pelcová som prinsessan Adélka
Dana Bartůňková som prinsessan Angelína
Ondřej Vetchý som djävulen Vraník
Josef Kemr som greve
Viktor Preiss som guvernör
Petr Nárožný som korpral
Jaroslava Kretschmerová som Dorota Máchalová
Karel Heřmánek som Lucifer, mörkrets förste
Jana Dítětová som Anna Máchalová
Václav Vydra som rik prins
Vladimír Hrubý som skrivardjävul
Ladislav Gerendáš som Lucifer adjutant
Jiří Růžička som hungrig djävul
Václav Upír Krejčí som djävul

Källor

Externa länkar
 

Filmer 1985
Sagofilmatiseringar
Tjeckiskspråkiga filmer
Tjeckoslovakiska komedifilmer
Gisslebyn, Sillingebyn och Viksfors

Gisslebyn, Sillingebyn och Viksfors var 1990 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Säffle kommun i Värmlands län. Den omfattade bebyggelse i de tre sammanväxta byarna i Långseruds socken. Efter 1990 har kraven för småort inte lägre uppfyllts och sedan dess existerar ingen bebyggelseenhet med detta namn.

Noter

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Säffle kommun
Tidigare småorter i Sverige
Barnsjön, Södermanland

Barnsjön är en liten skogssjö vid Farmarstigen och Trollbäcken, i Tyresö kommun i Södermanland. Den ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Här finns en badplats som drivs i kommunens regi.

Se även 
 Lista över insjöar i Tyresö kommun
 Tyresån

Källor 

 
Barnsjön Tyresåns vattenvårdsförbund

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Tyresåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Tyresö kommun
Barnsjön

Barnsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Norra Barnsjön, sjö i Mölndals kommun,  (6,9 ha)
Södra Barnsjön, sjö i Mölndals kommun,  (5,51 ha)
Barnsjön (Tävelsås socken, Småland), sjö i Växjö kommun,  (5,35 ha)
Barnsjön (Växjö socken, Småland), sjö i Växjö kommun,  (16,2 ha)
Barnsjön, Östergötland, sjö i Kinda kommun, 
Barnsjön, Södermanland, sjö i Tyresö kommun,  (2 ha)

Se även
Barnasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Jämlikhet: noveller

Jämlikhet: noveller är en novellsamling av Anne Charlotte Leffler, utgiven postumt 2010 på Bokförlaget Atlas.

Samlingen har ett förord skrivet av Tove Leffler. I detta ges en biografi över Anne-Charlotte Lefflers liv och författargärning. Även de medtagna novellerna kommenteras.

Innehåll

Mottagande 
I Göteborgs-Posten recenserades Jämlikhet: noveller tillsammans med två andra av Lefflers återutgivna verk, Sonja Kovalevsky och En sommarsaga. Recensenten Lisbeth Larsson ansåg att Jämlikhet: noveller bör läsas som genmälen till August Strindbergs Giftasnoveller.

Referenser

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Svenska novellsamlingar
Svenskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 2010
Anne Charlotte Leffler
Perinbaba

Perinbaba är en tjeckoslovakisk folksagefilm från 1985 i regi av Juraj Jakubisko, med Giulietta Masina och Tobias Hoesl i huvudrollerna. Den handlar om en pojke som växer upp hos en kvinna som bor ovan molnen och bestämmer över vintern. Filmens förlaga är bröderna Grimms saga "Mor Hulda". Filmen var en samproduktion med Västtyskland. Den är på slovakiska och 89 minuter lång.

Medverkande
 Giulietta Masina som Perinbaba
 Tobias Hoesl som Jakob
 Petra Vančíková som Elisabeth
 Soňa Valentová som styvmodern
 Pavol Mikulík som fadern
 Milada Ondrašíková som Dora
 Valerie Kaplanová som gamla Zubatá
 Eva Horká som unga Zubatá

Källor

Filmer 1985
Sagofilmatiseringar
Slovakiska filmer
Slovakiskspråkiga filmer
Tjeckoslovakiska filmer
Äventyrsfilmer
Bröderna Grimm-filmatiseringar
Song Renqiong

Song Renqiong, född 11 juli 1909 i Liuyang i Hunan, död 8 januari 2005 i Peking, var en kinesisk kommunistisk militär och politiker som räknas till De åtta odödliga i kommunistpartiet.

Song gick med i Kinas kommunistiska parti 1928 och var officer i kommunisternas väpnade styrkor fram till Folkrepubliken Kinas upprättande 1949. Han tjänstgjorde i sydvästra Kina fram till 1954 då han kallades till Peking. Han valdes till Centralkommittén i Kinas kommunistiska parti 1956 och blev minister för maskinindustrin kort därefter. Från 1960-talet arbetade han främst i Manchuriet.

1982-87 satt han i Politbyrån i Kinas kommunistiska parti. Efter att han trätt tillbaka från sina ämbeten räknades han till De åtta odödliga i kommunistpartiet. Det var denna informella grupp som avlägsnade Zhao Ziyang från sin post som partichef 1989 och förklarade undantagstillstånd i Peking under protesterna på Himmelska fridens torg 1989.

Hans dotter Song Binbin är känd som en av de första rödgardisterna som angrep lärare under kulturrevolutionens första månader 1966.

Referenser

Kinesiska kommunister
Kinesiska generaler
Kinesiska politiker under 1900-talet
Personer från Changsha
Födda 1909
Avlidna 2005
Män
WP:Projekt Kina
I krig med samhället och andra texter

I krig med samhället och andra texter är en novellsamling av Anne Charlotte Leffler, utgiven 2013 på Rosenlarv Förlag. Förlagsansvarig för denna bok, samt den samtidigt duo-utgivna Att skapa en framtid, var Sophie Zettermark, med stöd av Sam Holmqvist. Intressant med denna samling är, utöver flera välskrivna, för sin tid politiskt kontroversiella och än idag psykologiskt intressanta noveller, även romanutkastet Utomkring äktenskapet, som var den romanskiss som Leffler arbetade på, men aldrig hann slutföra, innan sin död i blindtarmsinflammation 1892. Romanskissen lägger grunden för vad som hade varit den första lesbiska romanen i svensk litteraturhistoria, med en romanfigur mycket starkt liknande huvudkaraktären i den 40 år senare utgivna Charlie av Margareta Suber.

Innehåll

Referenser

Fotnoter

Tryckta källor 

Svenskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 2013
Anne Charlotte Leffler
J. Karjalainen

Jukka Tapio Karjalainen, född 1 april 1957 i Helsingfors, är en finsk musiker, låtskrivare och kompositör. Han har varit aktiv i olika grupper sedan början av 1980-talet.

Musik
De flesta av Karjalainens album har varit mycket framgångsrika. Han har skrivit och komponerat alla låtarna själv med några få undantag. Karjalainen spelar blues, och country, som präglas av den finska folkmusiken. Under 1990-talet blev hans musik mer pop- och rock- inriktad. Han är en av 1980-talets utvecklare och grundare för den finska rockmusiken. De flesta av hans album har sålt minst guld, och totalt har hans album sålts över 700 000 st under hans karriär. De mest framgångsrika av hans låtar är "Hän", "Doris", "Missä se väinö on?" och "Mennyt mies". Hans senaste album släpptes 15 april 2013 och har sålt dubbel platinum. J. Karjalainen har spelat i  banduppsättningar som "J. Karjalainen ja mustat lasit", "J. Karjalainen yhtyeineen" och "J. Karjalainen Electric sauna".

År 2013 tilldelades han utmärkelsen Pro Finlandia.

Privatliv 
Han är gift med sångaren Kati Bergman, och de har tillsammans sonen Väinö.

Diskografi

Studioalbum

Som J. Karjalainen ja Mustat Lasit
 1981: J. Karjalainen ja Mustat lasit (J. Karjalainen och de svarta glasen)
 1982: Yö Kun Saapuu Helsinkiin (När natten anländer till Helsingfors)
 1983: Tatsum tisal
 1985: Doris
 1986: *Varaani (Varan)
 1987: Kookospähkinäkitara (Kokosnötsgitarr)
 1988: Lumipallo (Snöboll)

Som J. Karjalainen (Första perioden)
 1990: Keltaisessa talossa (I det gula huset)

Som J. Karjalainen yhtyeineen (J. Karjalainen och hans band)
 1991: Päiväkirja (Dagbok)
 1992: Tähtilampun alla (Under stjärnlampan)
 1994: Villejä lupiineja (Vilda lupiner)

Som J. Karjalainen Electric Sauna
 1996: J. Karjalainen Electric Sauna
 1998: Laura Häkkisen silmät (Laura Häkkinens ögon)
 1999: Electric Piknik
 2001: Marjaniemessä (I Marjaniemi)
 2002: Valtatie (Motorvägen)

Som J. Karjalainen (Andra perioden)
 2006: Lännen-Jukka (Västerns-Jukka)
 2008: Paratiisin pojat (Paradisets pojkar)
 2010: Polkabilly Rebels
 2013: Et ole yksin (Du är inte ensam)

Livealbum

Som J. Karjalainen ja Mustat Lasit
 1983: Tunnussävel
 1989: Live

Singlar

Som J. Karjalainen
 2013: "Mennyt mies" (Forna mannen)
 2013 "Meripihkahuone" (Bärnstensrummet)

Referenser

Noter

Finländska musiker
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Födda 1957
Levande personer
Män
Musiker från Helsingfors
Mental Helse Norge

Mental Helse Norge är en norsk landsomfattande intresseorganisation, grundad 1978. Den arbetar för att öka förståelsen kring mental hälsa i samhället samt utveckla en effektiv psykiatrisk vård. År 2006 hade man cirka 7000 medlemmar. Huvudkontoret låg i Skien fram till 1 januari 2013 då det flyttades till Oslo.

Mental Helse Norge ger ut tidskriften Sinn & Samfunn samt driver den kostnadsfria telefonjourverksamheten Hjelpetelefonen.

Sedan 2004 delar organisationen ut Öppenhetspriset () i samband med Världsdagen för psykisk hälsa. Priset ges till personer som gjort betydande insatser för öppenhet kring psykisk hälsa.

Referenser

Noter

Källor

Intresseorganisationer i Norge
Organisationer bildade 1978
Psykisk hälsa
Telefonjourer
Ingvar Seregard

Bror Ingvar Valdemar Seregard, född 29 december 1924 i Åmål, död 1 februari 2003, var en svensk fackföreningsman.

Biografi 
Efter ingenjörsexamen i Göteborg 1946 var Seregard ingenjör vid AB Volvo-Köpingverken 1946–52, blev ombudsman i Svenska industritjänstemannaförbundet (SIF) 1952, förste ombudsman 1966, förhandlingschef och ställföreträdare för förbundsdirektören 1967 samt förhandlingsdirektör där 1977–81. 

Seregard var ordförande i Tjänstemännens centralorganisations (TCO) ingenjörsråd 1961–67, ledamot av Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 1967–73, styrelseledamot i TCO 1973–79, ordförande i Privattjänstemannakartellen (PTK) 1973–85, ordförande i Arbetslivscentrum (ALC) 1985–88, ledamot av statsrådslönenämnden 1987–89 och regeringens enmansutredare i förhandlingsutredningen 1987–88. Han var medlare i arbetskonflikter från 1989.

Källor

Personer inom svensk fackföreningsrörelse
Personer från Åmål
Födda 1924
Avlidna 2003
Män
Sällskapet barnavård

Sällskapet barnavård är en organisation grundad 1900 vars syfte är att vidga intresset för och kunskapen om barns vård och uppfostran. Mellan 1901 och 1964 drev man utbildningsverksamhet och spädbarnshem i Stockholm. Därefter har man främst arbetat med att dela ut pengar ur organisationens fonder.

Historik
Sällskapet Barnavård bildades 5 februari 1900. Det hade föregåtts av ett möte ordnat år 1899 av Fredrika-Bremer-Förbundet, där behovet av teoretiskt och praktiskt utbildade barnavårdarinnor tagits upp. Sällskapets ändamål var att utbilda barnavårdarinnor i spädbarnsvård för senare anställning i familj, samt att ta emot spädbarn från fattiga hem som inte kunde tas om hand av föräldrarna. Med 13.000 kr i skänkta bidrag startades verksamheten i en fyrarummare på Folkungagatan på Södermalm år 1901, där sex barn togs om hand av fyra elever och en anställd sjuksköterska.

Året därpå flyttade man till Brännkyrkagatan för att 1906 disponera större lokaler på Hornsgatan varvid verksamheten kunde utökas. 1911 uppgick antalet barn till 30 och elevantalet till 20. Stockholms stadsfullmäktige upplät en tomt i Stadshagen på Kungsholmen till sällskapet, och genom gåvor och donationer kunde byggkassan säkras. 1915 började resandet av ett fyravåningshus enligt arkitekten Rudolf Arborelius ritningar. Det stod inflyttningsklart år 1916.

Kurstiden varade i fyra månader där eleverna sysselsattes med praktiskt arbete med barnen samt tvättning, matlagning och sömnad, varvat med teori i form av föreläsningar. Det var till att börja med en mycket eftertraktad utbildning, då den inte fanns någon annanstans, och platserna var ofta tingade ett år i förväg. Eleverna kom från hela landet, men även från de övriga Nordiska länderna. Både barn och elever samt flera anställda bodde i huset.

I samband med att verksamheten med undervisning och spädbarnsvård upphörde 1964 tog Stockholms stad över huset. Det förvaltas idag av Landstinget. Sällskapet Barnavård lever vidare och delar ut pengar ur sina fonder.

Historiska bilder

Källor

Sällskapet Barnavård, Stockholms stadsarkiv den 14 juni 2002 Christina Hellgren

Externa länkar

Stadshagen
Byggnader och anläggningar på Kungsholmen
Ej längre existerande utbildning i Stockholm
Organisationer i Stockholm
Ugglan
Patrick Serra

Patrick Serra, född 2 februari 1962 i Avignon i Frankrike, död 25 september 2013, var en svensk tävlingscyklist. Han var svensk landslagsman, och proffs i Italien.

Källor
Cycling Archives, läst 13 januari 2014

Fotnoter

Svenska tävlingscyklister
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Personer från Avignon
Avlidna 2013
Födda 1962
Män
Ernst Brandes

Ernst Immanuel Cohen Brandes, född den 1 februari 1844 i Köpenhamn, död där den 6 augusti 1892, var en dansk nationalekonomisk författare, bror till Georg och Edvard Brandes.

Brandes var börsmäklare, men drog sig tidigt tillbaka från affärslivet och sysselsatte sig i huvudsak med journalistisk verksamhet. I artiklar i "Politiken", "Tilskueren" och i den av honom under hans sista levnadsår redigerade "Københavns Børstidende" behandlade han särskilt frågor rörande bank- och börsväsendet. Hans 1885 utgivna större skrift Samfundsspørgsmaal består av två avsnitt, av vilka det ena behandlar den malthusianska befolkningsläran och den andra värdeläran och en mängd därmed i förbindelse stående fundamentala ekonomiska och sociala spörsmål. Medan det första avsnittet är mindre betydande, utmärker sig det andra inte endast genom sitt klara och livliga framställningssätt, utan också genom sina, från den allmänna skolekonomin avvikande, synpunkter, som, utan att vara absolut nya, dock har fått sin prägel av författarens individualitet.

Källor 

 

Födda 1844
Avlidna 1892
Danska nationalekonomer
Danska chefredaktörer
Personer i Danmark under 1800-talet
Personer från Köpenhamn
Män
Salmonsens