kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det regionala parlamentet i Krim

Det regionala parlamentet i Krim är Autonoma republiken Krims lagstiftande organ och är numera de facto Republiken Krims regionala parlamentet och ligger i Simferopol. Parlamentet ("Krims högsta råd") har hundra ledamöter. 

Parlamentet antog 1991-2014 enligt den ukrainska konstitutionen beslut och resolutioner föreskrivna att verkställas inom den autonoma republiken. Det exekutiva organet representeras av ministerrådet, det vill säga regeringen, som leddes av premiärministern, och som var ansvarigt inför och tillsattes och avsattes av parlamentet med den ukrainska presidentens godkännande. Enligt den officiella ukrainska definitionen bestäms auktoriteten hos, utformningen av och verksamheten i parlamentet av den ukrainska konstitutionen och ukrainska lagar samt enligt normativa legala handlingar utfärdade av parlamentet i ärenden som anses ligga inom dess juridiska kompetensområde. Den autonoma republiken saknar numera president och nominell statschef är Ukrainas president. 

Den autonoma republiken och sedan Republiken Krim har egen flagga och statsvapen. Den autonoma republiken hade en egen konstitution, men lagarna var anpassade efter den ukrainska konstitutionen och sedan det ukrainska parlamentet 1994 hotade att upplösa Krims autonoma status fattades inga beslut i Krim som stred mot ukrainsk lagstiftning. 

Krims parlamentet deklarerade Republiken Krims självständighet 11 mars 2014. och efter den Ryska federationens annektering och en lokal folkomröstning om Krims status är numera parlamentet de facto Republiken Krims regionala parlamentet i Ryska federationen. Nyval till det regionala parlamentet i Krim avhölls 14 september 2014.  Resultat blev att Enade Ryssland fick 71,06% av rösterna och Liberaldemokratiska partiet fick 8,14%. Valdeltagandet var 53,61%.

Referenser

Lagstiftande församlingar efter land
Krim
Aubigné

Aubigné kan syfta på:

 Aubigné, Deux-Sèvres, fransk kommun i departementet Deux-Sèvres
 Aubigné, Ille-et-Vilaine, fransk kommun i departementet Ille-et-Vilaine
 Aubigné-Racan, fransk kommun i departementet Sarthe
 Aubigné-sur-Layon, fransk kommun i departementet Maine-et-Loire
Aubigny

Aubigny kan syfta på:

 Aubigny, Allier, fransk kommun i departementet Allier
 Aubigny, Calvados, fransk kommun i departementet Calvados
 Aubigny, Deux-Sèvres, fransk kommun i departementet Deux-Sèvres
 Aubigny, Somme, fransk kommun i departementet Somme
 Aubigny, Vendée, fransk kommun i departementet Vendée
 Aubigny-au-Bac, fransk kommun i departementet Nord
 Aubigny-aux-Kaisnes, fransk kommun i departementet Aisne
 Aubigny-en-Artois, fransk kommun i departementet Pas-de-Calais
 Aubigny-en-Laonnois, fransk kommun i departementet Aisne
 Aubigny-en-Plaine, fransk kommun i departementet Côte-d'Or
 Aubigny-la-Ronce, fransk kommun i departementet Côte-d'Or
 Aubigny-les-Pothées, fransk kommun i departementet Ardennes
 Aubigny-lès-Sombernon, fransk kommun i departementet Côte-d'Or
 Aubigny-sur-Nère, fransk kommun i departementet Cher
Clara Munck

Clara Schloemer Munck, född Christensen 22 december 1914 i Köpenhamn, död 15 april 1984 i Frederiksberg, var en dansk politiker för Det Konservative Folkeparti. Hon var ledamot i Landstinget 1953, folketingsledamot 1960-1973 och ledamot samt rådman i Frederiksbergs kommunfullmäktige 1946-1981. Hon var riddare av Dannebrogsorden från 1968 och från 1979 riddare av 1:a graden.

Clara Munck var dotter till detaljhandlaren Christian Theodor Christensen (1872-1925) och Anna Catharina Margaritha Schloemer (1885-1951). Hon tog realexamen från franska skolan i Østerbro 1931 och utbildade sig sedan till kontorist. Hon gick med i Konservativ Ungdom (KU) 1933 och var vice ordförande för förbundets Köpenhamnsavdelning (1937-1938) och vice ordförande i riksförbundet (1939-1941). Hon var KU:s representant i partiets kvinnoförbund (1940-1946).

Munck blev invald i Frederiksbergs kommunfullmäktige 1946, ett mandat hon innehade till 1981. Från 1946 var hon ledamot i socialnämnden och från 1951 dess ordförande. Från 1958 var hon även ledamot i kommunens finansnämnd. Perioden 1951-1954 och 1958-1978 var hon rådman för den sociala förvaltningen i kommunen. Under dessa perioder företogs bl.a. utbyggnader av kommunens barnomsorg, äldreboenden och sjukhus. Hon blev vald till ledamot i Landstinget, den danska riksdagens första kammare, 1953 men senare samma år avskaffades den. Hon blev vald till Folketinget 1960 och var bl.a. ledamot av socialutskottet och finansutskottet (1968-1973). I det senare utskottet satt även Grethe Philip och Ritt Bjerregaard och tillsammans var de bland de första kvinnliga ledamöterna i finansutskottet. I socialutskottet deltog Munck bl.a. i utredningarna kring offentlig omsorg (1961) och den socialdemokratiska regeringens förslag om invalid- och folkpension (1963-1964). Hon förlorade sitt mandat i Folketinget 1973. Hon fortsatte sina uppdrag i Frederiksbergs kommunfullmäktige till sin avgång 1981.

Munck hade även ett visst kvinnopolitiskt engagemang och var bl.a. ordförande för Dansk Kvindesamfund i Frederiksberg (1966-1968) och ordförande i Frederiksberg Husmoderforening (1960-1965).

Referenser 
Noter

Litteratur
 Jytte Larsen (red.) (2001). Dansk Kvindebiografisk Leksikon. Köpenhamn: Rosinante. 
 Krak, Ove (1983). Kraks Blå Bog. Kraks Legat. sid. 366. 

Kommunpolitiker från Det Konservative Folkeparti
Landstingsledamöter från Det Konservative Folkeparti
Folketingsledamöter från Det Konservative Folkeparti
Danska politiker under 1900-talet
Personer från Köpenhamn
Födda 1914
Avlidna 1984
Kvinnor
Ted Kooser

Ted Kooser, född 25 april 1939 i Ames i Iowa i USA, är en amerikansk poet.

Ted Kooset tog en kandidatexamen på Iowa State University 1962 och en magisterexamen på University of Nebraska 1968. Han har sammanlagt gett ut tolv diktsamlingar. Han har varit förläggare och undervisar i engelsk litteratur på University of Nebraska i Lincoln. Han är gift med Kathleen Rutledge, som tidigare varit redaktör på Lincoln Journal Star.

På svenska finns urvalsvolymen Det här är alltså Nebraska (svensk tolkning Per Helge, Ariel, 2014).

Ted Kooser har mottagit Pulitzer-priset i poesi 2005 för Delights and Shadows. Han bor i Garland i Nebraska och mycket av hans oeuvre handlar om Great Plains. 

Dikter ur samlingen Winter Morning Walks: One Hundred Postcards to Jim Harrison, som i mycket berör Koosers tankar om cancer, har tonsatts av Maria Schneider och finns på Schneiders Grammy-prisbelönade album Winter Morning Walks från 2013.

Bibliografi
 Official Entry Blank (1969) 
 Grass County (1971)
 Twenty Poems (1973)
 A Local Habitation and a Name (1974)
 Not Coming to Be Barked At (1976)
 Sure Signs: New and Selected Poems (1980)
 One World at a Time (1985)
 The Blizzard Voices (1986)
 Weather Central (1994)
 A Book of Things (1995)
 Riding with Colonel Carter (1999)
 Winter Morning Walks: One Hundred Postcards to Jim Harrison (2001)
 Braided Creek: A Conversation in Poetry (tillsammans med Jim Harrison) (2003)
 Delights and Shadows (2004)
 Local Wonders: Seasons in the Bohemian Alps (2004)
 Flying At Night: Poems 1965-1985 (2005)
 Lights on a Ground of Darkness: an evocation of place and time (2005)
 The Poetry Home Repair Manual: Practical Advice For Beginning Poets (2005)
 Valentines (2008)

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Ted Kooser på engelskspråkiga  Wikipedia.

Noter

Externa länkar
Ted Koosers webbplats

Amerikanska poeter
Engelskspråkiga poeter
Amerikanska författare under 1900-talet
Amerikanska författare under 2000-talet
Alumner från Iowa State University
Författare från Iowa
Födda 1939
Levande personer
Män
Aubin

Aubin kan syfta på:

 Aubin, Aveyron, fransk kommun i departementet Aveyron
 Aubin, Pyrénées-Atlantiques, fransk kommun i departementet Pyrénées-Atlantiques
 Aubin-Saint-Vaast, fransk kommun i departementet Pas-de-Calais

Se även 

 Saint-Aubin
Berglundska gården

Berglundska gården, även Ekenstedtska gården, är en gård i Hedemora, Dalarnas län. Gården, som är stadens bästa exempel på en borgargård från tiden efter stadsbranden 1849, är troligen uppbyggd 1881 åt rådman Per Gustaf Samuelsson. Efter stadsbranden 1849, som började  på den gård som tidigare stod på platsen, hade tomten stått tom, även om den ägdes av urmakare J E Lidenwall. 1889-1890 användes gården till bibliotek.

Berglundska gården ligger i hörnet Kyrkogatan/Hökargatan och består av två byggnader samt ett garage från 1950. Huvudbyggnaden är i två våningar, där fasaden är reveterad med sprit- och slätputs, fönstren har dekorativa omfattningar. Stommen är av timmer och taket av ståndfalsad plåt. 1927 inreddes vinden till bostadsyta och trappen till denna genomgick en förändring. Huset längs Hökargatan inrymde en enrumslägenhet med kök, dit Samuelsson flyttade sedan rådman Ekenstedt köpt gården. En tid därefter skänktes gården till borgmästare Gustaf Emanuel Winquist.

Namnet Berglundska gården kommer av läkaren Bengt Berglund, som hade sin mottagning i huvudbyggnaden men även bodde däri med sin familj, däribland sonen Pelle Berglund.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Hedemora stadshotell

Hedemora stadshotell är två hopbyggda byggnader i Hedemora, Dalarnas län. Byggnaden vid Stora torget byggdes 1860 efter ritningar av C. Ålander. 1887 byggde källarmästare Ture Sjögren om hotellet, såsom att lägga till stora salongen, och kallade hotellet Hotell Ture. Hedemora stad kom 1890 att äga en tredjedel av hotellet, efter att pengar från G.H. Melins donation använts till detta ändamål, och 1895 köpte staden även in resterande del. I huset fanns även Hedemora Spritbolag, bildat 1886. 1897, under en manöver i Dalarna, använde Oscar II konferensrummet som sambandscentral varefter rummet kallas Oscarsrummet. Bolaget ombildades 1899 till Hedemora Nya Spritbolag. 

1930 byggdes huset åt Hökartorget till, där spritbolaget flyttade in. Så småningom blev rörelsen Systembolaget, som på 1980-talet flyttade till Tjädernhuset, och idag ligger där Stadshotellets pub Kings Arms''. I byggnaderna har även, förutom stadshotellet med restaurang, schweizeri och rum för resande, funnits telegraf- och telefonstation,, barberare samt bank.

C.J. Carlsson ritade ett förslag för tillbyggnad av köksflygeln 1907, och huset byggdes delvis om 1916. Ytterligare ändringsförslag lämnades in 1923, 1935 och 1946. 1930 skedde en ombyggnad av det äldre huset, och 1956 ändrades övervåningen på det yngre. 1968 utökades entrépartiet och 1970 byggdes plank och uthus för glasförvaring åt Systembolaget. Vid den större ombyggnad som gjordes 1971, som beredskapsarbete, återfanns två källarvalv, med stenväggar och vars tunnvalv var slagna av tegel. 

Det ursprungliga huset står på stengrund och är byggt i timmer i två våningar. Entrén till byggnaden är i nyklassisk stil. Det nyare huset är även det i två våningar, och byggt i tegel. Båda har reveterats med spritputs och färgats gula med vita omfattningar. Taket är av svart ståndfalsad plåt, med grå slätputsad takfotlist, på den äldre byggnaden och enkupigt rött tegel på den nyare.

Referenser

Externa länkar 

 Webbplats

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Stadshotell
Kulturpromenad Hedemora
Stora torget, Hedemora
Hanssonska villan

Hanssonska villan är en byggnad i kvarteret Kullen, Hedemora, Dalarnas län.

Villan uppfördes 1918 av Johan Adolf Brunzell, disponent vid Hedemora Verkstäder, efter ritningar av Lars Kolmodin. År 1963 byggdes huset om till bibliotek och fungerade från samma år som stadsbibliotek fram till 1994, då det nya stadsbiblioteket invigdes. Namnet kommer efter en av ägarna till huset, direktör Henrik Hansson (1879–1952), vilken donerade byggnaden till staden.

Huset är byggt i två våningar med ovanvåningen under ett valmat tak. Källaren är på 170 kvm. Byggmaterialet är tegel och fasaden är putsad i en ljust brun nyans. Garaget byggdes 1920 och ett staket av järn uppfördes 1933. Under några år på 2000-talet höll caféet Två systrar till i huset.

Huset har varit i privat ägo de senaste åren.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Bibliotek i Sverige
Arkitekturåret 1918
Vasaskolan, Hedemora

Vasaskolan  är en byggnad i kvarteret Braxen i Hedemora, Dalarnas län. Skolan som numera rymmer ett högstadium, är byggd i två omgångar. 1914-1915 byggdes Läroverket efter ritningar av Georg A. Nilsson och 1967-1969 byggdes en nyare del efter ritningar av Julius Järnåker. Vägg i vägg ligger Martin Koch-gymnasiet, uppkallat efter arbetarförfattaren Martin Koch.

Bakgrund 

Hedemora (högre allmänna) läroverk har sitt ursprung i en samskola som startade 1894. Realskoleklass infördes 1907, vilken gjorde utrymmet trångt i skolan. 1912 började stadsfullmäktige planera en ny skolbyggnad, och 10 juli 1913 antogs ritningen av Georg A. Nilsson. 1 februari 1916 invigdes så den nya byggnaden.

Byggnaderna 
Läroverket är uppfört i så kallad Vasastil, inspirerad av nationalromantiken. Det är byggt i tegel i tre våningar på en sockel av granit. Sadeltaken är branta och täcks av enkupigt rött taktegel. Den nyare delen är även den byggd av tegel, med ett platt svart plåttak.

Galleri

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Grundskolor i Sverige
Georg A. Nilsson
Villa Trefnan

Villa Trefnan är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Den ritades av Lars Israel Wahlman och uppfördes som bostad hans föräldrar år 1901, på tomten bredvid Trotzgården. Namnet Trefnan kom att bli ett ledord för Wahlman, som det "trivsamma, intima och ombonade hemmet".

Wahlman hade kommit tillbaka från en resa till England där han blivit inspirerad av de engelska stilidealen. Byggnaden är i trä. Taket är av tegel. Huset har ett nationalromantiskt utseende, med stora takvolymer, höga skorstenar, utsirade trädetaljer och blyinfattade fönster. 1938 fick huset centralvärme. 1935 tillkom garaget, som sedan byggdes på 1961.

Se även
 Villa Tallom

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Trotzgården

Trotzgården är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Den ritades av Lars Israel Wahlman och uppfördes som bostad åt Karl Trotzig år 1900. Wahlman hade kommit tillbaka från en resa till England där han blivit inspirerad av de engelska stilidealen. Byggnaden är i trä på timmerstomme, taket är av tegel. Huset har ett nationalromantiskt utseende, med stora takvolymer, höga skorstenar, utsirade trädetaljer och blyinfattade fönster.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Cederstams gård

Cederstams gård är en gård i Hedemora, Dalarnas län. Den ursprungliga gården på platsen fanns med redan på stadskartorna från 1642 och 1669. Den nuvarande gården är en av få bevarade gårdar från tiden före stadsbranden 1754.

Huvudbyggnaden är troligen från 1700-talet och byggd av liggtimmer i en och en halv våning, som reveterats. Grunden är cementputsad sten, och taket består av trapetskorrugerad plåt.

Gårdens bevarade källarbod/härbre är troligen från tidigt 1600-tal, baserat bland annat på trubbgåten i dörren. Även nyckelhålsbeslaget, vars trekantiga form var vanlig under första halvan av 1600-talet. Gångjärnsbeslaget på uthusets dörr är försett med dubbla, bakåtvridna ändar. Sådana beslag förekommer redan på 1500-talet, såsom i Åselbyloftet i Borlänge, men är vanligast under 1600-talets första hälft. Under detta uthus finns dubbla källarvalv, slagna med hårdbränt tegel. Härbret har inklädda knutar, medan källarboden har laxknut.

Ett andra uthus på gården, uppfört på 1800-talet, användes ursprungligen som bagar- och tvättstuga. På gården finns även en lekstuga från sekelskiftet 1900, samt ett garage som tillkom senare.

Referenser

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Hedemora
Kulturpromenad Hedemora
Oliver Silverholt

Oliver Montana Silverholt, född 22 juni 1994, är en svensk fotbollsspelare som spelar för Varbergs BoIS. Han har två bröder som också är fotbollsspelare, Simon och Taylor Silverholt.

Han är en tvåfotad fotbollsspelare som både kan spela som försvarare och mittfältare.

Karriär
Hans moderklubb är BK Astrio, vilka han som 16-åring lämnade för Halmstads BK. Han vann SM-guld med Halmstads U19-lag 2012.

Silverholt debuterade för HBK i Superettan 2012. I november 2014 skrev han på ett treårskontrakt för den allsvenska nykomlingen Hammarby IF, varifrån han under 2017 lånades ut till Varbergs BoIS i Superettan. 

I december 2017 skrev Silverholt på för Östers IF. Han spelade 26 ligamatcher under säsongen 2020. Inför säsongen 2023 gick Silverholt till Varbergs BoIS.

Källor

Oliver Silverholt på elitefootball

Noter

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Halmstads BK
Spelare i Hammarby IF Fotboll
Spelare i Varbergs BoIS
Fotbollsspelare i Östers IF
Spelare i Superettan
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Födda 1994
Levande personer
Män
Aubusson

Aubusson kan syfta på:

 Aubusson, Creuse, fransk kommun i departementet Creuse
 Aubusson, Orne, fransk kommun i departementet Orne
 Aubusson-d'Auvergne, fransk kommun i departementet Puy-de-Dôme
Olof Hasslöf

Olof Paul Herman Hasslöf, född 8 juli 1901 på Hovenäset, död 29 juni 1994 i Limhamn, var en svensk etnolog och museiman.

Olof Hasslöf växte upp i en fiskarfamlij i Bohuslän. Han avlade studentexamen i Göteborg 1923 och var 1929–1946 anställd vid Göteborgs museum. Under denna tid var han även sekreterare och verkställande tjänsteman i Kulturminnesrådet i Göteborgs och Bohus län. Hasslöf var intendent vid Statens sjöhistoriska museum 1946–1967 och docent i nordisk och jämförande folklivsforskning vid Stockholms universitet 1950–1967. Efter sin pensionering slog han sig ned i Skåne och verkade då vid etnologiska institutet vid Köpenhamns universitet. Han har skrivit ett antal studier om båtar och kustbefolkning. Under 1950-talet utförde han etnologiska undersökningar av båtskicket i Västerbotten och Norrbotten. 

Hasslöf var från 1969 gift med Dagmar Edqvist. Han är begravd på Limhamns kyrkogård.

Bibliografi i urval
Olof Hasslöf: Skeppsbyggnadskonstens teknologi, 1988
Olof Hasslöf: Bankskutor och sjöbåtar i Bohuslän
Olof Hasslöf: Båtar med täljda bord samt arkeologiska båtfynd och levande tradition
Olof Hasslöf: Sotenäs – gränsbygd vid havet, Munkedal 1984
Peter Skanse:  	Olof Hasslöf bibliografi 1928-2012, Båtdokgruppen, Skärhamn 2012,

Litteratur
Nils Nilsson: Olof Hasslöf (1901–1994) i Folklorister och etnologer

Källor 

Svenska etnologer
Personer från Askums socken
Gravsatta på Limhamns kyrkogård
Födda 1901
Avlidna 1994
Män
San Pietro al Natisone

San Pietro al Natisone är en kommun i provinsen Udine i den italienska regionen Friuli-Venezia Giulia. Kommunen hade  invånare (2018).

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Friuli-Venezia Giulia
Aucamville

Aucamville kan syfta på:

 Aucamville, Haute-Garonne, fransk kommun i departementet Haute-Garonne
 Aucamville, Tarn-et-Garonne, fransk kommun i departementet Tarn-et-Garonne
Nina Lykke

Nina Lykke, född 1949 i Köpenhamn, Danmark, är en svensk professor i genusvetenskap vid Linköpings universitet.

Lykke erhöll sin masterexamen i litteraturvetenskap vid Köpenhamns universitet 1981, samt en doktorsgrad i genusvetenskap vid Odense universitet 1992. Mellan 1984 och 1999 var hon ordförande för centret för kvinnostudier - det första i sitt slag i Danmark - vid Syddansk Universitet. 1999 blev hon professor vid Linköpings universitet, där hon leder 'Tema Gender'. År 2016 utnämndes hon till hedersdoktor vid Karlstads universitet.

Lykkes forskning rör sig mestadels kring feministisk teori, intersektionalitet, och feministiska kulturstudier.

Referenser

Externa länkar
Publications, Nina Lykke, Linköping University Electronic Press

Svenska professorer i genusvetenskap
Personer verksamma vid Linköpings universitet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Danska professorer
Personer från Köpenhamn
Födda 1949
Levande personer
Kvinnor
Hedersdoktorer vid Karlstads universitet
Auge

Auge kan syfta på:

 Auge (grekisk mytologi), en prinsessa som får ett barn med Herakles

Geografi
 Auge, Ardennes, fransk kommun i departementet Ardennes
 Auge, Creuse, fransk kommun i departementet Creuse

Se även 
 Augé, fransk kommun i departementet Deux-Sèvres
Augy

Augy kan syfta på:

 Augy, Aisne, fransk kommun i departementet Aisne
 Augy, Yonne, fransk kommun i departementet Yonne
 Augy-sur-Aubois, fransk kommun i departementet Cher
Aujac

Aujac kan syfta på:

 Aujac, Charente-Maritime, fransk kommun i departementet Charente-Maritime
 Aujac, Gard, fransk kommun i departementet Gard
Aulnois (olika betydelser)

Aulnois kan syfta på:

 Aulnois, Vosges, fransk kommun i departementet Vosges
 Aulnois-en-Perthois, fransk kommun i departementet Meuse
 Aulnois-sous-Laon, fransk kommun i departementet Aisne
 Aulnois-sur-Seille, fransk kommun i departementet Moselle
Aulnay

Aulnay kan syfta på:

 Aulnay, Aube, fransk kommun i departementet Aube 
 Aulnay, Charente-Maritime, fransk kommun i departementet Charente-Maritime 
 Aulnay, Vienne, fransk kommun i departementet Vienne 
 Aulnay-l'Aître, fransk kommun i departementet Marne 
 Aulnay-la-Rivière, fransk kommun i departementet Loiret 
 Aulnay-sous-Bois, fransk kommun i departementet Seine-Saint-Denis 
 Aulnay-sur-Iton, fransk kommun i departementet Eure
 Aulnay-sur-Marne,  fransk kommun i departementet Marne 
 Aulnay-sur-Mauldre, fransk kommun i departementet Yvelines
Tryphaena av Egypten

Tryphaena av Egypten, född 141 f.Kr, död 111 f.Kr., var prinsessa av det ptolemaiska riket och drottning av det seleukidiska riket.  Hon var gift med kung Antiochos VIII Grypos av Syrien från 124 f.Kr. till 111 f.Kr.

Biografi
Tryphaena var äldsta dotter till Ptolemaios VIII och Kleopatra III av Egypten. Hon anges ofta heta Kleopatra Thryphaena, men det namnet är inte bekräftat. År 124 f.Kr. ändrade hennes far politik i frågan om det syriska tronföljdskriget, drog tillbaka sitt stöd från Alexander II Zabinas och gav sitt stöd till en annan tronpretendent, Antiochos VIII Grypos. Han arrangerade därför äktenskapet mellan Tryphaena och Grypos, samtidigt som han sände Grypos militärt stöd. Hon fick fem söner och en dotter under äktenskapet. 

Ett antal år senare besteg hennes bror och syster Kleopatra IV tillsammans Egyptens tron efter hennes fars död. Men Kleopatra IV avsattes av deras mor, och gifte sig då med hennes makes rival och halvbror, Antiochos IX Kyzikenos, i utbyte mot en armé som han kunde använda i sin strid mot Tryphaenas make. 

År 112 f.Kr. besegrade hennes make Grypos sin rival och styvbror Kyzikenos i ett slag, och tågade in i dennes residensstad Antiokia. Kyzikenos maka och Tryphaenas syster Kleopatra IV var då kvar i staden, där hon sökte asyl i Apollos tempel Daphne. Tryphaena anklagade Kleopatra för att gift sig utanför Egypten utan deras mors tillstånd och för att ha blandat sig i Syriens inre angelägenheter genom att erbjuda sin armé till en av de krigsförande parterna, och begärde att hon skulle dö. 

Grypos bad henne att avstå från en avrättning med argumentet att hans förfäder aldrig hade tillåtit sådant våld mot kvinnor, att Kleopatra hade sökt asyl i ett tempel, och att han var skyldiga gudarna respekt för sin seger. Tryphaena vägrade dock att avstå från att döda Kleopatra och gav sin order till en trupp soldater, som på hennes befallning bröt tempelasylen och mördade Kleopatra. Hon ska ha förbannat sina mördare och åkallat gudarna vars helgedom vanhelgats. 

Året därpå besegrades Tryphaenas make Grypos av Kysikenos i ett slag, och Tryphena själv tillfångatogs. Kyzikenos lät då avrätta henne som ett offer åt sin mördade maka, hennes syster.

Barn
 Seleukos VI Epiphanes
 Antiochos XI Epiphanes
 Philipp I Philadelphos
 Demetrios III Eucaerus
 Antiochos XII Dionysus
 Laodike, gift med Mithridates I Callinicus av Commagene

Referenser 

 

Kvinnor
Ptolemaier
Antikens drottningar
Kungligheter som blivit mördade
Personer i Egypten under 100-talet f.Kr.
Seleukiderna