kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erland Rexius

Erland Rexius, född den 4 juni 1926 i Kinnarumma, Älvsborgs län, död den 25 mars 2009, var en svensk präst, son till kontraktsprost Gerhard Rexius.
 
Rexius blev teologie kandidat i Lund 1950. Han prästvigdes för Göteborgs stift 1951 och var sjömanspräst i London 1957–1960 och 1963–1968. Han blev komminister i Askims församling i Göteborg 1968, kyrkoherde där 1971 och kontraktsprost i Älvsborgs kontrakt 1979. Rexius blev generalsekreterare för Svenska kyrkan i utlandet med placering i Uppsala 1980. Han var direktor där 1985–1991. Hans eftermäle löd: "Erland Rexius var en kunnig och pålitlig medarbetare och chef, djupt förankrad i Svenska kyrkan och dess verksamhet. Han hade också den gode vännens alla egenskaper med stor omsorg om människorna omkring sig. Samtidigt ägde han den befriande humorn från sin hemstad som i hög grad bidrog till att lösa många svårigheter." Rexius är begravd på Skogskyrkogården i Kungälv.

Källor 

 
 Erland Rexius på Gravar.se

Noter 

Svenska kontraktsprostar
Personer från Kinnarumma socken
Födda 1926
Avlidna 2009
Män
Erland
Fallet Paragon

Fallet Paragon är en svensk TV-serie (thriller) i tre delar från 1994. Serien regisserades av Pelle Seth och i huvudrollen som skatterevisor Kruse ses Samuel Fröler.

Handling 
Skatterevisor Kruse kämpar ensam mot ett välkänt internationellt bolag. Han tvingas ta till olagliga metoder för att få tag i den information han behöver.

Rollista 

 Samuel Fröler – Kristoffer Kruse
 Philip Zandén – Markus Jonsson
 Cecilia Walton – Birgitta Kruse
 Sten Johan Hedman – Verner Pihl
 Anneli Martini – Elsa Klimkowskij
 Gösta Bredefeldt – Anton Jonsson
 Per Myrberg – Gustav Vincent
 Mats Bergman – Ludde
 Mathias Johansson – Herman Kruse
 Karin Hagås – Siri Kruse
 Gustav Levin – Fredrik Wrangensjö
 Pia Oscarsson – Camilla Berg
 Thomas Roos – Paul Remy
 Heinz Hopf – advokat Bergström
 Claes Ljungmark – advokat Lundblad
 Berit Tancred – sekreteraren i skattehuset
 Rolf Eberg – vaktmästaren i skattehuset
 Myrra Malmberg – assistenten i skattehuset
 Sonja Hejdeman – statsåklagare Grossklein
 Sten Wahlund – domare
 Michael Mansson – städaren
 Margareta Pettersson – kvinnan i restaurangen
 Lars-Erik Friberg – ekonomidirektör Paavo
 Marika Miklos	– sekreteraren hos Delta Shipping
 Thomas Segerström	– bolagsjurist Martin Starck
 Rolf Skoglund – spelklubbsägaren
 Rolf Jenner – ABAB-vakt
 Berit Carlberg – sekreteraren hos Transaaron
 Inga-Lill Andersson – receptionisten hos Transaaron
 Regina Lund – Linda
 Jonas Falk – domare
 Jon-Paul Asplund – cykelpojken
 Leif Andrée – far till cykelpojken
 Per Flygare – kommissarie Strage
 Erik Hansson – raggaren
 Viktor Friberg – Ramon Karp
 Maire Sillanpää – skolfröken
 Sven-Åke Wahlström – dörrvakten
 Jan Mybrand – den berusade mannen
 Gino Samil – clownen
 Ants Vain – kapten Skog
 Ülle Kaljuste	– Anna
 Lembit Ulfsak	– doktor Reslovskij
 Sulev Teppart	– vakt hos Paragon
 Dajan Ahmetov	– vakt hos Paragon
 Dan Põldroos – vakt hos Paragon
 Kaido Randalu	– vakt hos Paragon
 Siimi Rulli – vakt hos Paragon

Om serien 
Serien produceras av Lars Bjälkeskog och Jan-Ove Jonsson för Sveriges Television. Manus skrevs av Lars Bill Lundholm och Thomas Borgström och musiken komponerades av Nils Landgren. Rolf Lindström var fotograf och Micke Kinning scenograf. Serien sändes första gången i Kanal 1 mellan den 18 oktober och 1 november 1994. 1999 visades den i kroatisk TV.

Referenser 

Svenska TV-serier från 1990-talet
Svenskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 1994
TV-serieavslutningar 1994
Svenska thriller-TV-serier
Malmömilen

Malmömilen var en löptävling som arrangerades i Malmö i juni av Malmö Löparförening tillsammans med IS Event, en bifirma till i-Strategi AB. 

Det första Malmömilen ägde rum lördagen 18 juni 2011. Loppet gick lördagen före midsommar varje år. Starten gick vid Malmö IP klockan 15.00. Man sprang genom centrala Malmö och runt Turning Torso. Första året var det fler än 3000 anmälda löpare och 2013 var det 7000 anmälda löpare, medan åskådarantalet var betydligt större. 

Enligt deras officiella webbplats arrangerades det sista loppet lördagen 13 juni 2015. Det angavs ett antal olika anledningar till nerläggningen, bland annat att det har varit svårt att klara ekonomin.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Friidrott i Sverige
Löpning
Sportevenemang i Malmö
Dalaröbryggan

Dalaröbryggan ligger vid Baggensfjärden i Saltsjöbaden, inte långt från Saltsjöbadens station och Grand Hotel Saltsjöbaden. Dalaröbryggan var en station längs Saltsjöbanan. Stationen existerade mellan 1893 och fram till 1960-talet. Dalaröbryggan trafikeras året om av Waxholmsbolaget och andra skärgårdsbåtar.

Historik
Arbetet med att bygga Saltsjöbanan startades på hösten 1891 och 1893 invigdes delar av banan och de första stationerna. Innan Stadsgårdstunneln var färdig transporterades järnvägsvagnarna för Saltsjöbanan på pråm från Atlas fabriker på Kungsholmen till Dalaröbryggan och fördes där upp på järnvägsspåret.

Ändhållplatsen Dalaröbryggan hade ett stationshus och här fanns även en omslagsplats för diverse gods. Stationen förlorade sin betydelse när  gamla Saltsjöbadens station 1947 flyttades mot nordost och därmed kom nära bryggan. Avståndet blev helt enkelt för kort för att motivera en egen station. Även godstrafiken till bryggan upphörde helt någon gång på 1960-talet. 

Sidolinjen existerade dock ända fram till 1976 på de schematiska kartor som fanns i personvagnarna. Fram till 2004 existerade fortfarande ett grenspår med stoppbock strax före den tidigare ändhållplatsen. I samband med bygget av nya bostadshus i början av 2000-talet revs spåret upp. Det var ett av dessa nya bostadshus som skadades genom tågolyckan i januari 2013 (se Saltsjöbadsolyckan 2013).

Se även
 Saltsjöbadens elektricitetsverk vid Dalaröbryggan.

Referenser

Externa länkar

Saltsjöbaden
Jure Detela

Jure Detela, född den 12 februari 1951, död den 17 januari 1992, var en slovensk poet, skribent och essäist.

Jure Detela studerade konsthistoria vid universitet i Ljubljana. I samverkan med en studentkamrat och en sociolog som han lärde känna under skolåldern utgav han 1979 manifestet Podrealistični manifest. Han deltog i avantgarde-sällskapet Pisarna Aleph. Förutom poesi skrev han en självbiografisk roman som gavs ut 1988. Han fick postumt Jenkopriset för sitt lyriska skrivande.

Slovenska poeter
Alumner från Ljubljanas universitet
Män
Födda 1951
Avlidna 1992
Personer från Ljubljana
Giovanni Antonio Guardi

Giovanni Antonio Guardi, född 1699, död 23 januari 1760, var en venetiansk konstnär. Han var bror till Francesco Guardi.

Efter fadern Domenico Guardis död tog han över sin fars målarverkstad i Venedig. Han var länge ett okänt konstnärsnamn, till dess att man på 1920-talet började granska verk tillskrivna brodern och kunde konstatera ett flera målats av brodern. De samarbetade ofta i flera verk och det är i många fall svårt att avgöra vem av dem som målat vad.

Om Giovanni Antonio Guardis lärotid är inget känt, men Alessandro Magnasco, Sebastiano Ricci och Giovanni Antonio Pellegrini hör till de konstnärer från vilka han lånat influenser. 1756 hörde han till Venetianska konstakademins grundare.

Källor 
 Konstens Venedig. Utställning anordnad med anledning av Konung Gustaf VI Adolfs åttioårsdag Nationalmuseums årsskrift 1962.

Avlidna 1760
Födda 1699
Italienska konstnärer
Män
Lagena

Lagena Distribution AB är ett svenskt företag som ägnar sig åt distribution av alkoholdrycker, framför allt transporter till Systembolagets butiker. Distributionen sker från ett huvudlager i Jordbro. Lagena förvärvades 2010 till JF Hillebrand och bytte i samband med det namn till JF Hillebrand Logistics.

Historik
Lagena bildades 1994 som ett helägt dotterbolag till Systembolaget. 2010 såldes Lagena till JF Hillebrand.

I februari 2013 outsorcade JF Hillebrand lagret i Jordbro till DHL.

Källor

Externa länkar
Lagenas webbplats

Svenska transportföretag
Svenska företag som privatiserats
Giuseppe Nogari

Giuseppe Nogari, född 1699, död 3 december 1766, var en venetiansk konstnär.

Nogari var elev till Antonio Balestra. Han var verksam i hemstaden Venedig samt vid hovet i Turin.

Källor 
 Konstens Venedig. Utställning anordnad med anledning av Konung Gustaf VI Adolfs åttioårsdag Nationalmuseums årsskrift 1962.

Italienska konstnärer
Avlidna 1766
Födda 1699
Män
Nordiska rådets priser 2014

Nordiska rådets priser 2014 delades ut i de fem kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, musik och natur och miljö. Pristagarna tillkännagavs 29 oktober 2014 under en prisceremoni i Blå hallen i Stockholms stadshus. Tacktalen och intervjuer med pristagarna sändes i SVT2 två dagar senare med programtiteln Nordens bästa.

Vinnare och nominerade

Litteratur
Följande nominerades till Nordiska rådets litteraturpris:

Barn- och ungdomslitteratur
Följande nominerades till Nordiska rådets pris för barn- och ungdomslitteratur:

Film
Följande nominerades till Nordiska rådets filmpris:

Musik
Följande nominerades till Nordiska rådets musikpris:

Natur och miljö
Följande nominerades till Nordiska rådets natur- och miljöpris:

Källor

2014 i Sverige
Nordiska rådet
TV-året 2014
Gösta Neovius

Theodor Gösta Neovius, född 27 oktober 1921 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, död 5 augusti 2002 i Hägerstens församling i Stockholm, var en svensk ingenjör.

Biografi
Gösta Neovius var son till köpmannen Theodor Neovius och teckningsläraren Elin Fris. Efter militärtjänst i signaltrupperna läste Gösta Neovius till civilingenjör på KTH. Han fortsatte med doktorandstudier inom filterteori under professor Torbern Laurent. Dessa avslutades inte eftersom Neovius valdes ut som en av de fem ”grabbarna”, unga lovande ingenjörer och matematiker som fick stipendium för att studera datorutvecklingen i USA i slutet av 1940-talet. Stig Ekelöf var en av initiativtagarna och ingick i kommittén som valde ut stipendiaterna.

Efter inledande studier på MIT fick Neovius arbeta på Harvard under en professor Caldwell med en av Vannevar Bushs analogimaskiner, vilken han uppfattade som en föråldrad teknisk återvändsgränd för beräkningsmaskiner, vilket han också skrev till Torbern Laurent i ett brev hem till Sverige. Brevets innehåll spreds och Stig Ekelöf uppskattade inte Neovius negativa inställning till analogimaskiner då han samtidigt sökt pengar för att bygga en egen analogimaskin på Chalmers, och Ekelöf skall därför enligt Neovius själv ha skällt ut honom för detta inlägg.

Neovius förflyttades efter detta till att arbeta med Göran Kjellberg under professor Howard Aikens ledning på Harvard. De fick stipendiet förlängt och under den tiden lyckades Neovius få additionskretsarna till Harvard Mark III att fungera.

Hemkommen från USA började han tillsammans med Conny Palm och Kjellberg på matematikmaskinnämnden (MMN). De stod bakom konstruktionen av Sveriges första dator BARK (binär aritmetisk reläkalkylator). Neovius var chefskonstruktör och stod bland annat bakom konstruktionen av den multiplikator för 32-bitars flyttal som användes i maskinen. BARK invigdes av kronprinsen, blivande kungen Gustaf VI Adolf den 28 april 1950. Erik Stemme anslöt senare till MMN som chefskonstruktör för BESK (binär elektronisk sekvenskalkylator) tillsammans med Gösta Neovius, Germund Dahlquist, Olle Karlqvist, Göran Kjellberg och Arne Lindberger.

Conny Palm avled i december 1951 och Neovius blev tillförordnad chef fram till våren 1953 då han anställdes av LM Ericsson. På Ericsson arbetade han med koordinatväljare och järnvägssignalsystem. Han var sedan med i uppstarten av Ellemtel som chef för abonnentväxelavdelningen där man utvecklade abonnentväxeln Ericsson MD110. Han återgick därefter till Ericsson som chefredaktör för Ericsson Review från 1980 fram till pensioneringen år 1986.

Neovius gifte sig med fil.lic. Anne-Mari, född Rasmuson, före avresan till USA, vilket underlättade för dem att åka tillsammans. Ett år efter hemkomsten kom det första av de fyra barnen, Gunnar, Anna, Lennart och Erik.

Referenser

Födda 1921
Avlidna 2002
Män
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Ingenjörer från Stockholm
Sveriges datorhistoria
Maja Odžaklijevska

Maja Odžaklijevska (makedonska: Маја Оџаклијевска), född 21 april 1954 i Skopje, Folkrepubliken Makedonien, SFR Jugoslavien, är en makedonsk-serbisk sångerska.

Biografi 
Maja Odžaklijevska var yngst i en syskonskara på tre. Fadern, multimediakonstnären Ljubiša Odžaklijevski, lämnade familjen när Odžaklijevska var två år. Modern, Dragica Arsenijević, var skådespelare på Makedoniens nationalteater. Familjen flyttade till Sverige, där Odžaklijevska genomgick grundskolan. Hon återvände sedan till Skopje för att studera vid musikhögskolan där. Hennes karriär började kring 1970, då hon bl.a. medverkade i musikalen Maximetar på Nationalteatern i Belgrad. Året därpå gjorde hon sitt första festivalframträdande på Beogradsko proleće med låten V oblak sonce, som blev starten på hennes musikaliska karriär. En av hennes största hits är låten Daljine, som hon framförde på samma festival 1979. Hon släppte sin första och enda LP, Biće sve u redu, 1982. Tillsammans med gitarristen och producenten Zlatko Manojlović arbetade hon med ett album under 1980-talet, som dock aldrig gavs ut. Hennes andra och senaste album är Bele njive från 1995.

Odžaklijevska har deltagit i Jugovizija, den jugoslaviska uttagningen till Eurovision Song Contest, fem gånger. Hon deltog första gången 1981 med bidraget Ne podnosim dan och kom på niondeplats. Hon återkom 1982 med bidraget Julija och kom på andraplats. Hon återkom till tävlingen året därpå med bidraget Lidu lidu du och kom på tredjeplats. 1984 kom hon återigen på andraplats i tävlingen med bidraget Niki. Hennes sista framträdande i tävlingen var 1988, då hon tillsammans med den slovenska musikgruppen Gu-Gu framförde bidraget Te ljubam ludo och kom på sjätteplats. Hon deltog sedan i Makedoniens första uttagning till Eurovision Song Contest 1996, där hon kom på andraplats med bidraget Prosti mi. Hon har därefter även deltagit i den makedonska uttagningen till tävlingen 2006 med bidraget Koj pat da izberam (niondeplats) och i den serbiska uttagningen (Beovizija) 2013 med låten Anđeo s neba.

Odžaklijevska har även varit en populär och flitigt återkommande artist på många musikfestivaler och tävlingar i hela det forna Jugoslavien. Till dessa hör deltagande i Splitfestivalen (1979, 1980, 1982, 1983, 1984 och 1989), Opatija festival (1978, 1981, 1984 och 1985) och MESAM (1984, 1985, 1988, 1995 och 1996).

Se även 
 Izolda Barudžija

Diskografi

Album 
 Biće sve u redu (PGP RTB, 1982)
 Bele njive (PGP RTS, 1995)

Singlar 
 Kad nežne svirke zamre ton/V oblak sonce (PGP RTB, 1974)
 Mjesečev san/Šapni mi (RTV Ljubljana, 1976)
 Ti si moj sledeći promašaj/Daljine (PGP RTS, 1979)
 Odnosiš mi srce moje/Vraćam se (PGP RTB, 1980)
 Između nas/Tako mora biti (PGP RTB, 1981)
 Ne podnosim dan/Slyšam te, gledam te (PGP RTB, 1981)

Referenser 

Födda 1954
Levande personer
Kvinnor
Personer från Skopje
Popsångare från Nordmakedonien
Serbiska popsångare
Edvard Skagestad

Edvard Skagestad, född 6 juli 1988 i Ås, Akershus, är en norsk fotbollsspelare som är klubblös sedan 5 mars 2021.. Han har senast spelat för Kongsvinger IL.

Karriär
Den 29 november 2013 skrev han ett treårskontrakt med IFK Norrköping. I mars 2015 återvände Skagestad till Aalesunds FK, som han skrev på ett tvåårskontrakt med.

I januari 2017 värvades Skagestad av Fredrikstad FK, där han skrev på ett tvåårskontrakt. I januari 2018 värvades Skagestad av Kongsvinger IL, där han skrev på ett tvåårskontrakt. I februari 2020 förlängde Skagestad sitt kontrakt med ett år.

Källor

Edvard Skagestad på elitefootball

Noter

Norska fotbollsspelare
Spelare i Follo FK
Spelare i Aalesunds FK
Fotbollsspelare i IFK Norrköping
Spelare i Fredrikstad FK
Spelare i Kongsvinger IL
Spelare i Adeccoligaen
Spelare i Tippeligaen
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Födda 1988
Levande personer
Män
Personer från Ås kommun
Långkärret

Långkärret kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långkärr, sjö i Borgholms kommun på Öland,  (11,2 ha)
Långkärret, Närke, sjö i Askersunds kommun,  (1 ha)
Långkärret, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun, 
Långkärret, Lappland, sjö i Storumans kommun,

Finland
 Långkärret (sumpmark i Finland)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långmarktjärn

Långmarktjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långmarktjärnen (Alanäs socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun, 
Långmarktjärnen (Borgvattnets socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun, 
Långmarktjärnen (Ströms socken, Jämtland, 708335-147264), sjö i Strömsunds kommun, 
Långmarktjärnen (Ströms socken, Jämtland, 709441-149929), sjö i Strömsunds kommun, 
Långmarktjärnen (Ströms socken, Jämtland, 715635-147284), sjö i Strömsunds kommun,  (8,81 ha)
Långmarktjärnen (Attmars socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun, 
Långmarktjärnen, Medelpad, sjö i Ånge kommun, 
Långmarktjärnen (Bodums socken, Ångermanland), sjö i Strömsunds kommun, 
Långmarktjärnen (Tåsjö socken, Ångermanland), sjö i Strömsunds kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långmyrtjärn

Långmyrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långmyrtjärnen, Värmland, sjö i Torsby kommun,  (9,96 ha)
Långmyrtjärnen (Bollnäs socken, Hälsingland), sjö i Bollnäs kommun, 
Långmyrtjärnen (Los socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Långmyrtjärnarna, Jämtland, sjö i Krokoms kommun, 
Långmyrtjärnen (Hotagens socken, Jämtland, 709161-143209), sjö i Krokoms kommun, 
Långmyrtjärnen (Hotagens socken, Jämtland, 709178-141492), sjö i Krokoms kommun, 
Långmyrtjärnen (Lits socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Långmyrtjärnen (Revsunds socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Långmyrtjärnen (Anundsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Långmyrtjärnen (Graninge socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun, 
Långmyrtjärnen (Nordingrå socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun, 
Långmyrtjärnen (Ramsele socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun, 
Långmyrtjärnarna, Västerbotten, sjö i Norsjö kommun, 
Långmyrtjärnen (Råneå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun, 
Långmyrtjärnen (Älvsby socken, Norrbotten), sjö i Älvsbyns kommun, 
Långmyrtjärnen (Överluleå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun, 
Långmyrtjärnen (Arvidsjaurs socken, Lappland), sjö i Arvidsjaurs kommun, 
Långmyrtjärnen (Malå socken, Lappland), sjö i Malå kommun, 
Långmyrtjärnen (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långnästjärn

Långnästjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långnästjärnen (Storsjö socken, Härjedalen), sjö i Bergs kommun,  (6,87 ha)
Långnästjärnen (Tännäs socken, Härjedalen, 694164-131092), sjö i Härjedalens kommun,  (63,2 ha)
Långnästjärnen (Tännäs socken, Härjedalen, 695308-132102), sjö i Härjedalens kommun,  (9,24 ha)
Långnästjärnen, Norrbotten, sjö i Luleå kommun,  (22,3 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Virginia M. Rometty

Virginia Marie Rometty, född Nicosia i juli 1957 i Chicago, är en amerikansk näringslivsperson.

Hon är 2013 ordförande och VD för företaget IBM och är den första kvinnan på den posten. I åtta år i rad har hon nominerats till tidskriften Fortunes lista över "världens 50 mäktigaste företagskvinnor" och hamnade på listans förstaplats 2012. Samma år rankades hon som nummer 15 på Forbes lista över "världens 100 mäktigaste kvinnor". 

Virginia Rometty avlade 1979 kandidatexamen i datorvetenskap och elektroteknik vid Robert R. McCormick School of Engineering and Applied Science vid Northwestern University.

År 1979 gifte hon sig med Mark Anthony Rometty, en privat kapitalinvesterare.

Källor

Externa länkar

Kvinnor
Födda 1957
Levande personer
Personer inom USA:s näringsliv under 2000-talet
Personer från Chicago
Personer i USA under 2000-talet
IBM
Amerikanska företagsledare
Malmöhus (delområde)

För slottet, se Malmöhus. För det tidigare länet, se Malmöhus län.

Malmöhus var ett delområde beläget i dåvarande stadsdelen Malmö Centrum i dåvarande stadsområdet Norr i Malmö.

Malmö Centrum
Långselet

Långselet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långselet (Bodsjö socken, Jämtland, 697119-145999), sjö i Bräcke kommun,  (26,3 ha)
Långselet (Bodsjö socken, Jämtland, 697635-145717), sjö i Bräcke kommun,  (16,9 ha)
Långselet (Bräcke socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun,  (13,1 ha)
Långselet (Lits socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun,  (20,7 ha)
Långselet (Råneå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun,  (51,2 ha)
Långselet (Töre socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun,  (39,1 ha)
Nedre Långselet, sjö i Arvidsjaurs kommun,  (47,4 ha)
Långselet (Arvidsjaurs socken, Lappland), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (5,47 ha)
Långselet (Stensele socken, Lappland), sjö i Storumans kommun,  (1,98 km²)
Långselet (Vilhelmina socken, Lappland), sjö i Vilhelmina kommun, 
Övre Långselet, sjö i Arvidsjaurs kommun,  (31,1 ha)

Se även
Långsele församling, församling inom Svenska kyrkan i Sollefteå kontrakt av Härnösands stift i södra Ångermanland
Långsele socken, sedan 1971 del av Sollefteå kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långsjötjärn

Långsjötjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långsjötjärnen, Västergötland, sjö i Lerums kommun, 
Långsjötjärnen, Dalarna, sjö i Smedjebackens kommun,  (12,7 ha)
Långsjötjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun,  (20,8 ha)
Långsjötjärnen, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (7,12 ha)
Långsjötjärnen, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (27,2 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Långsmaltjärn

Långsmaltjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Långsmaltjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Långsmaltjärnen (Bjurholms socken, Ångermanland, 709010-166124), sjö i Bjurholms kommun,  (10,2 ha)
Långsmaltjärnen (Bjurholms socken, Ångermanland, 710161-165898), sjö i Bjurholms kommun, 
Långsmaltjärnen (Gudmundrå socken, Ångermanland), sjö i Kramfors kommun, 
Långsmaltjärnen (Trehörningsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Långsmaltjärnen, Norrbotten, sjö i Luleå kommun,  (5,73 ha)
Långsmaltjärnen (Dorotea socken, Lappland), sjö i Dorotea kommun,  (3,5 ha)
Långsmaltjärnen (Lycksele socken, Lappland), sjö i Lycksele kommun,  (4 ha)
Långsmaltjärnen (Tärna socken, Lappland), sjö i Storumans kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Francesco Zuccarelli

Francesco Zuccarelli, född 15 augusti 1702 i Pitigliano, död 30 december 1788 i Florens, var en italiensk konstnär.

Zuccarelli var bördig från Toscana och kom omkring 1732 till Venedig, där han sedan förblev bosatt med undantag av några längre besök i England 1752–1762 och 1765–1771 samt sina sista år som han tillbringade i Florens. 1772 blev han president för Venedigs konstakademi. Zuccarelli började troligen som figurmålare, men övergick snart helt till landskapsmåleriet.

Galleri

Källor 
 Konstens Venedig. Utställning anordnad med anledning av Konung Gustaf VI Adolfs åttioårsdag, Nationalmuseums årsskrift 1962.

Noter

Externa länkar 
 
 

Italienska landskapsmålare
Italienska målare under 1700-talet
Personer från Toscana
Avlidna 1788
Födda 1702
Män