kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Yli-Salmijärvi

Yli-Salmijärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Yli-Salmijärvi ingår i det delavrinningsområde (750295-173336) som SMHI kallar för Mynnar i Kalixälvens vattendragsyta. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Hanhijoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent) och sankmarker (22 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Kalixälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Yli-Särkijärvi

Yli-Särkijärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Yli-Särkijärvi ingår i det delavrinningsområde (753372-176800) som SMHI kallar för Utloppet av Pasmajärvi. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vaikkojoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och sankmarker (26 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Ylivuopio (Jukkasjärvi socken, Lappland)

Ylivuopio är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Ylivuopio ligger i  Natura 2000-område.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Kalixälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Ylivuopio (Karesuando socken, Lappland)

Ylivuopio är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ylivuopio ingår i det delavrinningsområde (757717-180238) som SMHI kallar för Ovan Ahmajoki. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 10 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Kelojoki (Kelijoki) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent) och sankmarker (26 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Åggojaure

Åggojaure är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Åggojåkkå.

Delavrinningsområde 
Åggojaure ingår i det delavrinningsområde (766068-169373) som SMHI kallar för Utloppet av Åggojaure. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Åggojåkkå som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (26 procent) och kalfjäll (59 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Rödbukad gaddbagge

Rödbukad gaddbagge (Mordellochroa abdominalis) är en skalbaggsart som först beskrevs av Fabricius 1775.  Rödbukad gaddbagge ingår i släktet Mordellochroa, och familjen tornbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Tornbaggar
Ålmaijaure

Ålmaijaure är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Ålmaijaure ligger i  Natura 2000-område.

Delavrinningsområde 
Ålmaijaure ingår i det delavrinningsområde (755230-166026) som SMHI kallar för Ovan VDRID = 755316-168670 i Rautasälvens vattend*. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 37 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Rautasälven (Rautasätno) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent) och kalfjäll (20 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Pelecotoma

Pelecotoma är ett släkte av skalbaggar som beskrevs av Fischer von Waldheim 1809. Pelecotoma ingår i familjen kamhornsbaggar. 

Släktet innehåller bara arten Pelecotoma fennica.

Källor

Externa länkar 

Kamhornsbaggar
Pelecotoma
Årosnjarkajaure

Årosnjarkajaure är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Årosnjarkajaure ingår i det delavrinningsområde (759883-160618) som SMHI kallar för Utloppet av Årosnjarkajaure. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (28 procent) och kalfjäll (56 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Äijäjärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 751507-173415)

Äijäjärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Äijäjärvi ingår i det delavrinningsområde (751495-173530) som SMHI kallar för Utloppet av Äijäjärvi. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äijäjärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 752662-176599)

Äijäjärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Äijäjärvi ingår i det delavrinningsområde (752548-177296) som SMHI kallar för Utloppet av Junojärvi. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Junojoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (57 procent) och sankmarker (34 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äijäjärvi (Karesuando socken, Lappland, 756386-177234)

Äijäjärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Äijäjärvi ingår i det delavrinningsområde (756379-177172) som SMHI kallar för Ovan Majavajoki. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 23 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Saankijoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent) och sankmarker (37 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äijäjärvi (Karesuando socken, Lappland, 757087-177433)

Äijäjärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Äijäjärvi ingår i det delavrinningsområde (757075-177523) som SMHI kallar för Utloppet av Kultamajärvi. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (82 procent) och sankmarker (13 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äijälompolo

Äijälompolo är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Äijälompolo ligger i  Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Äijäjoki.

Delavrinningsområde 
Äijälompolo ingår i det delavrinningsområde (751486-173365) som SMHI kallar för Utloppet av Äijälompolo. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Äijäjoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (81 procent) och sankmarker (16 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äijärvi

Äijärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Äijärvi ingår i det delavrinningsområde (752133-173572) som SMHI kallar för Ovan VDRID = Kallokkajoki i Torneälvens vattendra*. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 374 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Torneälven (Kamajåkka) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Äparasjaure

Äparasjaure är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Håikanjåkka.

Delavrinningsområde 
Äparasjaure ingår i det delavrinningsområde (757939-160818) som SMHI kallar för Mynnar i Torneälven. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Håikanjåkka som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av kalfjäll (92 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Smal parasitbagge

Smal parasitbagge (Pelecotoma fennica) är en skalbaggsart som först beskrevs av Gustaf von Paykull 1799.  Smal parasitbagge ingår i släktet Pelecotoma, och familjen kamhornsbaggar. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar 

Kamhornsbaggar
Äparasluoppal

Äparasluoppal är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Håikanjåkka.

Delavrinningsområde 
Äparasluoppal ingår i det delavrinningsområde (757939-160818) som SMHI kallar för Mynnar i Torneälven. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Håikanjåkka som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av kalfjäll (92 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Östra Tjuoutjajaure

Östra Tjuoutjajaure är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Östra Tjuoutjajaure ligger i  Natura 2000-område.

Delavrinningsområde 
Östra Tjuoutjajaure ingår i det delavrinningsområde (754499-166668) som SMHI kallar för Mynnar i Rautasälvens vattendragsyta. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 12 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lävasjåkka som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (28 procent), öppen mark (15 procent) och kalfjäll (56 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun
Skogskackerlackbagge

Skogskackerlackbagge (Ripidius quadriceps) är en skalbaggsart som beskrevs av Abeille de Perrin 1872. Skogskackerlackbagge ingår i släktet Rhipidius, och familjen kamhornsbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Kamhornsbaggar
Ripidius pectinicornis

Ripidius pectinicornis är en skalbaggsart som beskrevs av Carl Peter Thunberg 1806. Ripidius pectinicornis ingår i släktet Rhipidius, och familjen kamhornsbaggar. Arten har ej påträffats i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Kamhornsbaggar
Rhipidius
Metoecus

Metoecus är ett släkte av skalbaggar som beskrevs av Pierre François Marie Auguste Dejean 1834. Metoecus ingår i familjen kamhornsbaggar. 

Släktet innehåller bara arten Metoecus paradoxus.

Källor

Externa länkar 

Kamhornsbaggar
Metoecus
Metoecus paradoxus

Metoecus paradoxus är en skalbaggsart som först beskrevs av Carl von Linné 1761.  Metoecus paradoxus ingår i släktet Metoecus, och familjen kamhornsbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kamhornsbaggar
paradoxus
Fläckig lövsvampbagge

Fläckig lövsvampbagge (Tetratoma ancora) är en skalbaggsart som beskrevs av Fabricius 1790. Fläckig lövsvampbagge ingår i släktet Tetratoma, och familjen skinnsvampbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Skinnsvampbaggar
Brun lövsvampbagge

Brun lövsvampbagge (Tetratoma desmarestii) är en skalbaggsart som beskrevs av Pierre André Latreille 1807. Brun lövsvampbagge ingår i släktet Tetratoma, och familjen skinnsvampbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige. Arten förekommer i Götaland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Tetratoma desmarestii

Skinnsvampbaggar
Blåvingad lövsvampbagge

Blåvingad lövsvampbagge (Tetratoma fungorum) är en skalbaggsart som beskrevs av Fabricius 1790. Blåvingad lövsvampbagge ingår i släktet Tetratoma, och familjen skinnsvampbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Skinnsvampbaggar
Punkterad brunbagge

Punkterad brunbagge (Hallomenus axillaris) är en skalbaggsart som först beskrevs av Johann Karl Wilhelm Illiger 1807.  Punkterad brunbagge ingår i släktet Hallomenus, och familjen brunbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Gotland, Öland, Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Hallomenus axillaris

Brunbaggar
Hans Olof Ahnlund

Hans Olof Ahnlund, född 26 juli 1919 i S:t Matteus församling, Stockholm, död 10 oktober 2017, var en svensk läkare.

Efter studentexamen 1937 läste Ahnlund medicin i Stockholm och blev medicine kandidat 1940 samt medicine licentiat där 1946, samma år som han fick sin legitimation. Han var underläkare vid kirurgiska avdelningen på Eskilstuna lasarett 1946–1952, vid kirurgiska kliniken på Akademiska sjukhuset 1952–1956 och vid thoraxkirurgiska kliniken 1956–1959. Ahnlund blev biträdande lasarettsläkare vid kirurgiska avdelningen på Norrköpings lasarett 1959. Senare blev han överläkare och han har även varit verksam vid vårdcentralen i Åby. Han författade skrifter i ämnet kirurgi.

Hans Olof Ahnlund var son till historikern Nils Ahnlund och Lisa Hallberg samt bror till Knut Ahnlund. Han gifte sig 1943 med läkaren Ann-Marie Evrell (1918–1997), också verksam vid Norrköpings lasarett, dotter till överingenjören Kaleb Evrell och Mary Lundblad. De fick barnen Gunnar 1944 (far till kompositören Elsa Järpehag), Hans 1946, Bengt 1950, Sven 1955 och Per 1959.

Bibliografi i urval

Referenser

Svenska läkare under 1900-talet
Läkare från Stockholm
Män
Födda 1919
Avlidna 2017
Eustrophus dermestoides

Eustrophus dermestoides är en skalbaggsart som först beskrevs av Fabricius 1793.  Eustrophus dermestoides ingår i släktet Eustrophus, och familjen brunbaggar. Enligt den finländska rödlistan är arten akut hotad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är naturlundskogar.

Källor 

Brunbaggar
dermestoides
Orchesia

Orchesia är ett släkte av skalbaggar som beskrevs av Pierre André Latreille 1807. Orchesia ingår i familjen brunbaggar. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
Orchesia
Gulbandad brunbagge

Gulbandad brunbagge (Orchesia fasciata) är en skalbaggsart som först beskrevs av Johann Karl Wilhelm Illiger 1798.  Gulbandad brunbagge ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Öland, Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Artfaktablad för Orchesia fasciata

Brunbaggar
Tätögd brunbagge

Tätögd brunbagge (Orchesia luteipalpis) är en skalbaggsart som beskrevs av Étienne Mulsant och Guillebeau 1857. Tätögd brunbagge ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige. Arten förekommer i Götaland. Artens livsmiljö är skogslandskap, våtmarker.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Orchesia luteipalpis

Brunbaggar
Reindeerspotting

Reindeerspotting är en finsk dokumentärfilm från 2010. Dokumentären utspelar sig i finska Lappland och handlar om den 19-åriga narkomanen Jani Raappana. Sedan fem år tillbaka har han och kompisgänget använt droger av olika slag.

Finländska dokumentärfilmer
Vanlig brunbagge

Vanlig brunbagge (Orchesia micans) är en skalbaggsart som först beskrevs av Georg Wolfgang Franz Panzer 1794.  Vanlig brunbagge ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
Liten brunbagge

Liten brunbagge (Orchesia minor) är en skalbaggsart som beskrevs av Walker 1837. Liten brunbagge ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Gotland, Öland, Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Orchesia minor

Brunbaggar
Vågbandad brunbagge

Vågbandad brunbagge (Orchesia undulata) är en skalbaggsart som beskrevs av Ernst Gustav Kraatz 1853. Vågbandad brunbagge ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är naturlundskogar.

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
Orchesia fusiformis

Orchesia fusiformis är en skalbaggsart som beskrevs av Semyon Martynovich Solsky 1871. Orchesia fusiformis ingår i släktet Orchesia, och familjen brunbaggar. Arten har ej påträffats i Sverige.

Källor 

Brunbaggar
fusiformis
Anisoxya

Anisoxya är ett släkte av skalbaggar som beskrevs av Étienne Mulsant 1856. Anisoxya ingår i familjen brunbaggar. 

Släktet innehåller bara arten Anisoxya fuscula.

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
Dubbelhårig brunbagge

Dubbelhårig brunbagge (Anisoxya fuscula) är en skalbaggsart som först beskrevs av Johann Karl Wilhelm Illiger 1798.  Dubbelhårig brunbagge ingår i släktet Anisoxya, och familjen brunbaggar. Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Öland och Svealand. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Anisoxya fuscula

Brunbaggar
Abdera (djur)

Abdera är ett släkte av skalbaggar som beskrevs av James Francis Stephens 1832. Abdera ingår i familjen brunbaggar. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Källor

Noter

Externa länkar 

Brunbaggar
Albrunbagge

Albrunbagge (Abdera affinis) är en skalbaggsart som först beskrevs av Gustaf von Paykull 1799.  Albrunbagge ingår i släktet Abdera, och familjen brunbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Brunbaggar
Trefläckig brunbagge

Trefläckig brunbagge (Abdera triguttata) är en skalbaggsart som först beskrevs av Leonard Gyllenhaal 1810.  Trefläckig brunbagge ingår i släktet Abdera, och familjen brunbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Brunbaggar
Bandad albrunbagge

Bandad albrunbagge (Abdera flexuosa) är en skalbaggsart som först beskrevs av Gustaf von Paykull 1799.  Bandad albrunbagge ingår i släktet Abdera, och familjen brunbaggar. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
Abdera biflexuosa

Abdera biflexuosa är en skalbaggsart som först beskrevs av Curtis 1829.  Abdera biflexuosa ingår i släktet Abdera, och familjen brunbaggar. Arten har ej påträffats i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Brunbaggar
biflexuosa