kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
År av drömmar

År av drömmar är en svensk TV-serie i sex delar från 1994–1995. Serien regisserades av Hans Abramson efter ett manus av Bo Sigvard Nilsson. I rollerna ses bland andra Anita Ekström, George Fant och Nina Gunke.

Serien utspelar sig 1932–1945 och dess delar heter i tur och ordning Skottet, Trolleriföreställningen, Mörkrets tid, Stängda gränser, Flykten och Kärlek och hot. Den producerades av Lars Dahlquist, fotades av Matz Jansson och klipptes av Marianne Hesselsjö. Musiken komponerades av Anders Melander.

Rollista 

 Anita Ekström – farmor Arita Alling
 George Fant – farfar Herman Alling
 Nina Gunke – mamma Birgitta Alling
 Sam Gylling – Peter Alling som barn
 Jacob Hirdwall – Peter Alling som vuxen
 Carl Wilhelm Hansson – Christian Alling som barn
 Jonas Stenberg – Christian Alling som vuxen
 Mikael Johansson – Bror som barn
 Johan Larén – Bror som äldre
 Peder Falk – Torgny Segerstedt
 Lars Väringer – Manne Alling
 Camilla Nyberg – jungfrun
 Anja Schmidt – Sara Till
 Christian Fiedler – Lennart
 Kåre Sigurdson – Dr Nordkvist
 Stefan Ljungqvist	– brevbäraren
 Peter Schildt – prästen
 Doris Funcke – Beatrice
 Ricky Danielsson – Zeta
 Harry Goldstein – spekulant
 Anders Lönnbro – handlaren
 Irma Erixson – tant Lollie
 Per Elam – herr Raglan
 Cecilia Rödström – fru Raglan
 Bernt Andersson – en gubbe
 Patrik Bergner – broder 1
 Mikael Bengtsson – broder 2
 Ulf Peder Johansson – broder 3
 Kristin Holmedal – tvilling 1
 Karin Holmedal – tvilling 2
 Anna Ulrica Ericsson – badflickan
 Martin Berggren – redaktionssekreteraren
 Evert Lindkvist – rederitjänstemannen
 Annika Kofoed – hora
 John Zacharias – juden
 Yvonne Schaloske – judinnan
 Jan-Erik Emretsson – zigenaren
 Göran Parkrud – nazist 1
 Eivin Dahlgren – nazist 2
 Jan Holmquist – polisman
 Dag Malmberg – advokat Forsman
 Åsa-Lena Hjelm – sjuksköterska
 Julia Dufvenius – tjej

Referenser 

Svenska TV-serier från 1990-talet
Svenskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 1994
TV-serieavslutningar 1995
1930-talet i svensk film
1940-talet i svensk film
Dagar i Gdansk

Dagar i Gdansk är en svensk TV-film från 1981 i regi av Peter Berggren och med manus av Lars-Ola Borglid. Filmen premiärvisades den 14 oktober 1981 i TV2 och repriserades den 12 januari året efter.

Rollista 
 Robert Sjöblom
 Tomas Bolme
 Thomas Hellberg
 Ulla Akselson
 Svante Grundberg
 Anita Ekström

Referenser 

Svenska TV-filmer
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer 1981
Filmer från Sveriges Television
Bolsheden

Bolsheden är en stadsdel och ett industriområde i östra delen av tätorten Billdal, huvudsakligen beläget i Kungsbacka kommun men en mindre del även i Göteborgs kommun. År 1990 räknade SCB Bolsheden som en småort med benämningen Kungsbacka:10. Till nästa avgränsning, 1995, hade området växt samman med tätorten Billdal.

I Bolsheden finns bland annat en vårdcentral.

År 1990 räknade SCB Bolsheden som en småort med benämningen Kungsbacka:10. Till nästa avgränsning, 1995, hade området växt samman med tätorten Billdal.

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Orter i Göteborgs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Damen i handskdisken

Damen i handskdisken är en svensk TV-film från 1992 i regi av Peter Schildt. I rollerna ses bland andra Gerd Hegnell, Annalisa Ericson och Staffan Göthe.

Handling 
En tragikomisk historia om Agneta, en expedit i handskdisken på ett större varuhus. Hon fantiserar om en perfekt och sorglös familjetillvaro, men är i själva verket ensam och kuvad av sin mor. Hennes arbetskamrater genomskådar henne inte, utan beundrar avundsjukt henne.

Om filmen 
Filmen producerades av Lars Dahlquist efter ett manus av Christina Herrström. Den sändes första gången 30 september 1992 i TV2 och repriserades ytterligare tre gånger 1992–1993.

Rollista 
 Gerd Hegnell – Agneta
 Evert Lindkvist – Ivar
 Ann Lundgren – Marianne (as Ann Lundgren)
 Kerstin Hellström – Barbro
 Ulla Svedin – wienerbrödsätande Louise
 Maria Lundqvist – tillfälliga Sylvia
 Lena B. Nilsson – körkortstagande Fredrika
 Elisabeth Göransson – ensamma Eva
 Annalisa Ericson – Emmy, Agnetas mor
 Staffan Göthe – handskkunden
 Kim Lantz – konstförsäljare
 Iwar Wiklander – ordföranden
 Sven Andrén – promenadvän
 Eva Hermansson – romenadvän
 Lars Magnus Larsson – promenadvän
 Bodil Widlund – promenadvän
 Lina Kristensson – kassörskan
 Robert Tham – högtalarröst

Referenser 

Svenska TV-filmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer 1992
Filmer från Sveriges Television
1053 Vigdis

1053 Vigdis är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 november 1925 av den tyske astronomen Max Wolf. Dess preliminära beteckning var 1925 WA. Det är okänt vad asteroiden namngetts efter, men Vigdis är ett förnamn.

Vigdis senaste periheliepassage skedde den 27 februari 2019.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider 
Småplaneter med namn av okänt ursprung
Astronomiska upptäckter av MF Wolf
Astronomiska upptäckter 1925
Vipekärr

Vipekärr är en bebyggelseenhet som ingår i tätorten Vallda i Vallda socken i västra delen av Kungsbacka kommun i Hallands län. Området är beläget strax öster om Råhagen och en bit sydväst om Vallda kyrkby. År 1990 klassade SCB Vipekärr som en småort, men till avgränsningen 1995 hade den växt samman med tätorten Vallda.

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Skiftekärr och Stockamad

Skiftekärr och Stockamad var 1990 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Kungsbacka kommun i Hallands län som omfattade bebyggelse i de två samhällena belägna i strax sydöst om Råhagen i Vallda socken. Vid avgränsningen 1995 hade området växt samman med tätorten Backa och nåon bebyggelseenhet med detta namn existerar inte sedan dess.

Referenser 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Kungsbacka kommun
Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Medveščak

Medveščak är en bäck eller mindre å i centrala Zagreb i Kroatien. Den har sin källa vid Kraljičin zdenac på Medvednicas sluttningar i stadsdelen Podsljeme och mynnar i Sava vid stadsdelen Žitnjak. 1898 övertäcktes bäcken och utgör idag en del av stadens avloppsystem. Historiskt och kulturhistoriskt har bäcken haft en viktig roll i stadens utveckling och historia. Idag är en gata, en stadsdel, tidigare kommun och flera idrottsföreningar uppkallade efter bäcken.

Historik 
1201 omnämns bäcken Medveščak, ursprungligen kallad Crikvenik, för första gången i ett dokument utfärdat av den kroatisk-ungerska kungen Emmerich I. Bäcken omnämns senare även i kung Béla IV:s gyllene bulla och i ett dokument utfärdadat av kung Mattias I. 

Från Medvednica flyter flera bäckar men Medveščak som låg i dalen mellan de två bosättningarna Gradec och Kaptol kom tidigt att bli den viktigaste. Gradec och Kaptol utgör idag stadens historiska kärna Övre staden (Gornji grad). Under medeltiden skedde flera sammanstötningar mellan de två bosättningarna vid bäcken som utgjorde en livsnerv för dem båda. Vid bäcken uppfördes tidigt vattenkvarnar som försåg de båda bosättningarna med mjöl och det var dessa kvarnar som kampen stod om. Industrialiseringen under 1800-talet ledde till att fabriker uppfördes vid bäckens flodbanker. Vid bäcken tillverkades då kläder, tvål, papper, likör och annat. Läderfabriken som uppförts 1864 kom att utvecklas till den största industrianläggningen i Zagreb på den tiden. Den industriella utvecklingen kom att leda till att bäcken förorenades. På grund av detta lät stadens myndigheter täcka över bäcken 1898 och leda om det, först till Ribnjakdalen, och sedan Sava. Sedan Medveščak täckts över skapades en gata som initialt kallades Potok (Bäcken). 1913 fick gatan sitt nuvarande namn, Tkalčić-gatan. Idag förser den undergjordiska bäcken fontänen Manduševac på Ban Jelačićs torg i centrala Zagreb med vatten.

Se även 
 Gornji grad-Medveščak   
 KHL Medveščak Zagreb

Referenser

Fotnoter 

Vattendrag i Kroatien
Gornji grad-Medveščak
Brattås, Torred och Tollesbur

Brattås, Torred och Tollesbur var 190 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Kungsbacka kommun i Hallands län. Den omfattade bebyggelse i tre sammanväxta byar belägna i en är tre orter i Släps socken. Delen Tollesbur ligger på västra sidan om länsväg 158 medan Brattås ligger öster om och Torred ännu lite längre österut. Till avgränsningen 1995 upphörde småorten. Delen väster om länsvägen (Tollesbur) blev då småorten Brattås (västra delen) och området till öster om länsvägen blev tätorten Brattås. Efter 1990 existerar ingen bebyggelseenhet med detta namn

Referenser 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Kungsbacka kommun
Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tavastgatan, Södermalm

Tavastgatan är en gata på Mariaberget på Södermalm i Stockholm. Namnet är dokumenterat redan 1649 som ”Taweste gathan”.

Tavastgatan sträcker sig på Mariaberget i ost-västlig riktning parallellt med och mellan Bastugatan och Brännkyrkagatan. Gatans namn hör till Södermalms äldsta och ordet ”tavastelänning” har förekommit som ett personbinamn i Stockholm i äldre tider (se Tavastland, ett historiskt landskap i södra Finland). Vilken tavastelänning som gav upphov till gatans namn är dock okänd. 

Området i den östra delen av Tavastgatan (nuvarande Mariaberget) hette tidigare ”Tawadstberget” (1669). Här har gatan en brant stigning och kallades 1670 ”Slemme-grenden”. Ordet ”slem” betyder ”dålig” och indikerade grändens dåliga skick. Så konstaterades i Holms tomtbok från 1679 att ”Slemme grenden intet kan kiöras”. Gatan fick senare, som kan ses på ett fotografi från sekelskiftet 1900, en stabil beläggning med kullersten som fortfarande (2014) finns kvar.

Se även 
 Gator och torg på Södermalm

Källor 
, s. 236-237

Externa länkar

  Stockholmskällan har media angående Tavastgatan.

Gator och torg på Södermalm
Farbror Franks resa

Farbror Franks resa är en svensk-norsk kortfilm från 2002 i regi av Björn Runge och Dean Tomkins. I rollerna ses bland andra Reine Brynolfsson, Rasmus Eljanskog och Peter Engman.

Handling 
48-årige farbror Frank och 13-årige Peder är nödgade att tillsammans åka till Reeperbahn i Hamburg för att göra en sista affär, men det hela blir inte som de har tänkt sig.

Rollista (urval)
 Reine Brynolfsson	– farbror Frank
 Rasmus Eljanskog – Peder, 13 år
 Peter Engman – Olof, Peders pappa
 Kristina Törnqvist – Eva, Peders mamma
 Christian Fiedler	– Luiriki
 Anna Eidem – den tyska kvinnan på hotellrummet
 Wally	– torped
 Ilker Dougan – torped

Om filmen 
Farbror Franks resa producerades av Peter Hiltunen för Illusion Film & Television AB och distribueras av Film i Väst AB. Manus skrevs av Runge och fotograf var Mattias Högberg. Musiken komponerades av Fredrik Lidin och Thomas Hagby och filmen klipptes av Petra Ahlin. Den premiärvisades den 27 januari 2002 på Göteborgs filmfestival och hade biopremiär den 22 mars 2002 på biografen Zita i Stockholm. Den 8 september 2002 visades den i Sveriges Television och den 17 september samma år på Umeå filmfestival. Den 1 juni 2005 utgavs den på DVD som en del av samlingsboxen Svensk novellfilm 2001–2004.

Referenser 

Norska kortfilmer
Svenska kortfilmer
Svenskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Filmer 2002
Herlenius

Herlenius är ett efternamn, som burits av bland andra:

 August Herlenius
 Emil Herlenius
 Jonas Herlenius

Se även 

 Herlenius (släkt)

Efternamn
Salomon Hofverberg

Salomon Johannis Hofverberg, född 26 januari 1648 i Svegs socken, död 21 juni 1723 i Ragunda socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Salomon Hofverberg var son till Johannes Sigvardi, sedermera kyrkoherde i Bergs socken, och Olaus Claudii Rahms svägerska från dennes första äktenskap, som var ättling til släkten Blix, samt bror till Johannes Hofverberg. Salomon och hans syskon upptog sitt släktnamn efter Hoverberget. Han inskrevs vid Uppsala universitet 1667, där han 1674 disputerade för Petrus Aurivillius med De arte, promoverades till magister i Rostock två år senare och återkom till Sverige som huspredikant åt Gustaf Horn och som pastor vid Jämtlands regemente. 1679 blev han kyrkoherde i Ragunda socken och kontraktsprost.

Riksdagen 1693 representerade han Jämtlands prästerskap.

Hofverbergs första hustru var Elisabet Flodalin som förut varit gift med kyrkoherden i Offerdal Erik Steuchius. Andra hustrun Katarina Sternelia var syster till Nicolaus Sternell. En son i andra äktenskapet var Carl Hofverberg.

Källor
Bygdéns herdaminne för Härnösands stift 
http://www.martinbergman.se/p91922837.html

Noter

Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska kontraktsprostar
Svenska politiker under 1600-talet
Personer från Svegs socken
Födda 1648
Avlidna 1723
Män
Sons of Liberty

För datorspelet, se Metal Gear Solid 2: Sons of Liberty.

Sons of Liberty var en löst sammanhållen hemlig politisk organisation som var aktiv i de tretton amerikanska kolonierna, framförallt i Boston, före det amerikanska frihetskriget. Den grundades först för att främja kolonisternas rättigheter och för att bekämpa brittiska beskattningen av kolonierna.

Enligt traditionen var Sons of Liberty en formell underjordisk organisation med flera namnkunniga medlemmar och ledare, men var snarare en allmän benämning för de som motsatte sig britternas skatter och lagstiftning. Sons of Liberty förknippas med mottot "No taxation without representation", ungefär "inga skatter utan representaton". Det syftade på att ingen av de amerikanska kolonierna var representerade i Storbritanniens parlament. De spelade särskilt stor roll i ptotesterna mot stämpellagen 1765. Den upplöstes efter att stämpellagen upphävdes ett år senare, men namnet hade fått fäste och började användas av andra lokala separatistgrupper under åren före den amerikanska revolutionen, och förknippas särskilt med Tebjudningen i Boston 1773. I samband med den brukar till exempel de amerikanska patrioterna Samuel Adams, John Hancock och Paul Revere nämnas men både deras roller och förekomsten av en fast organisation med namnet Sons of Liberty tonas också ned i de sammanhangen.

Flagga 
Enligt amerikansk tradition skapade Sons of Liberty i Boston en flagga, som bestod av nio vertikala röda och vita linjer. Den kallas "The Rebellious Stripes", ungefär "rebellränderna". De nio linjerna sägs representera de nio kolonier som möttes i en konferens där de enades om att emotsätta sig stämpellagen, och att den hissades vid ett träd under massmöten i Boston. Trädet, som kallades Liberty Tree, ungefär Frihetsträdet, ska sedan ha sågats ner av britterna varvid en högre flaggstång sattes upp. Historien anses inte sannolik, eftersom britterna hade mycket trupper i Boston, och myndigheterna hade inte accepterat sådana massmöten. Det finns också resonemang om att flaggan var en mer generell flagga för kolonierna, oberoende av konflikten mellan de som var lojala mot britterna och de som ville ha självbestämmande. Den kan sedan ha legat till grund för de tretton rödvita ränderna i amerikanska flaggan.

Källor

 
Amerikanska revolutionen
Kyrkotorp

Kyrkotorp är en bebyggelse i Älvsåkers socken i  Kungsbacka kommun i Hallands län, belägen cirka 200 meter öster om Älvsåkers kyrkby.

År 1990 avgränsade SCB bebyggelse i Kyrkotorp som en småort med 50 invånare på 6 hektar. 1995 upphörde dess status som småort.

Se även
Älvsåkers-kyrkotorp

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Forsbäck

Forsbäck är en stadsdel i tätorten Onsala i Kungsbacka kommun i Hallands län.

År 1990 räknade SCB Forsbäck som en småort med namnet Forsbäck + Kungsbacka:1. Småorten låg söder om den dåvarande tätorten Oskarsberg och norr om den dåvarande tätorten Vickan. Vid avgränsningen 1995 växte tätorterna Oskarsberg och Vickan tillsammans med småorten Forsbäck ihop till tätorten Onsala. 

Forsbäck ligger i Vallda socken/Vallda distrikt.

Referenser 

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Norby och Torås

Norby och Torås var 1990 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Kungsbacka kommun i Hallands län. Den omfattade bebyggelse i Norby och Torås belägna strax öster om tätorten Vallda men nordväst om Vallda kyrkby i Vallda socken.

Till avgränsningen 1995 upphörde småorten och bebyggelsen blev en del av tätorten Backa.

Referenser 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Kungsbacka kommun
Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare småorter i Sverige
Blombergs naturreservat

Blomberg är ett naturreservat inom Kinnekulle naturvårdsområde i Götene kommun i Västergötland.

Området är skyddat sedan 2007 och omfattar 81 hektar. Det ligger på platåberget Kinnekulles sydvästra sida nära Blombergs säteri, strax öster om Blombergs hamn. Naturreservatet utgörs mest av trädklädda hagmarker.

Inom reservatet finns många gamla och stora ekar men även oxlar, lindar, askar och almar. Kinnekulles västsida är ett av Europas mest värdefulla ekområden. Här växer omkring 1500 grova ekar. Dessa träd är sedan hem för mängder av små djur, svampar och lavar. I den sydöstra delen av området finns en grandominerad blandskog.

I områdets sydvästra hörn finns en 3000 år gammal ristning i sandstenshällen. 

Längs hela östra sidan av reservatet löper Kinnekulle vandringsled. 

Törnsäter ingår i EU:s nätverk av skyddade områden, Natura 2000.

Källor
Länsstyrelsen, Blombergs naturreservat

Naturreservat i Götene kommun
Natura 2000-områden i Västra Götalands län
Naturskyddsområden bildade 2007
Den som viskar

Den som viskar är en svensk drama- och thrillerserie i två delar från 2006. Serien skrevs och regisserades av Maria von Heland och i rollerna ses bland andra Pernilla August, Anders Ekborg och Lia Boysen.

Handling 
När den alkoholiserade läraren Anna vaknar finner hon en död 16-årig pojke i sitt sovrum. Hon har ingen aning om hur han hamnat där, men börjar snart övertyga sig själv om att det är hon som orsakat hans död. Hennes bror är dock inte lika övertygad som hon.

Rollista 

 Pernilla August – Anna
 Anders Ekborg – Tommy, Annas bror, polis
 Lia Boysen – Kattis, Tommys fru, barnmorska
 Petrus Havrell – Theo, Tommys och Kattis son
 Alice Havrell Nilsson – Amelia, Tommys och Kattis dotter
 Dag Malmberg – Nisse
 Kåre Mölder – Risto, polis
 Etienne Glaser – Conrad Frees, åklagare
 Frederik Nilsson – Wille Kaulius, polis
 Tova Magnusson-Norling – Linda
 Lotta Karlge – Maria, kriminalvårdare
 Lena Nordberg	– andrevårdaren
 Lena Nyman – fru Håkansson
 Claes-Göran Turesson – Håkansson
 Lars Andersson – Jarl Håkansson
 Ulla Bodin Karlsson – Gudrun, Lindas mamma
 Ulla Svedin – Evelyn
 Anna Bjelkerud – Peddan
 Margreth Weivers-Norström – Elsa Persson
 Carina M. Johansson – Ulla Brunnberg
 Jerker Fahlström	– Owe Brunberg
 Frida Bergesen – Juliette
 Yaba Holst – Aldona
 Maria Havrell Nilsson	– Jutta
 Josefin Peterson – Elin
 Mirja Burlin – Sofie Zorn
 Julia Havrell Nilsson	– Tove, Sofies dotter
 Ludwig Palmell – Erik Eriksson
 Peter Edding – Lasse, glasmästare
 Anna Wallander – Ristos ex
 Sara Klingvall – Petra
 Per Oscarsson – Annas och Tommys pappa
 Christian Fiedler	– polismästaren Bo-Erik
 Else-Marie Brandt	– Elvira
 Josephine Bauer – kvinnlig journalist
 Eva Milesson – Lotta, Frees sekreterare
 Erik Lundin – David, militär
 Jill Olander – Barbro på dagiset
 Shamal Zahir – vaktmästaren
 Nadine Bergquist – Minna
 Undaraya Schmidt – Tsatsa
 Joen Windahl – Jocke
 Kimmo Rajala – stunt
 Lars Hjelm – stunt
 Svante Hildesson – stunt
 Göran Lindström – stunt

Om serien 
Den som viskar producerades av Helena Danielsson för Hepp Film AB och Sveriges Television AB med Christian Wikander som exekutiv producent. Den spelades in mellan den 22 mars och 6 juni 2006 i Göteborg, Sävedalen, Lilla Edet, Gamlestaden, Lerum, Partille och Alafors. Den fotades av Peter Östlund och klipptes av Søren B. Ebbe. Den sändes i SVT1 två dagar i följd med start den 3 november 2006. Den 21 mars 2007 gavs den ut på DVD.

Referenser 

Svenska TV-serier från 2000-talet
Svenskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 2006
TV-serieavslutningar 2006
Göteborg på film
Västergötland på film
Svenska dramaserier
Ericus Olai Huss

Ericus Olai Huss, född 1669 i Torps socken, Medelpad, död 11 juni 1727 i Bergs socken, Jämtland, var en svensk präst och riksdagsledamot.

Biografi
Ericus Olai Huss var son till kyrkoherden i Torp, Olaus Erici Huss och Elisabeth Njurenia, och systers sonson till ärkebiskop Laurentius Stigzelius. Efter studier vid Uppsala universitet, prästvigdes Huss för en tjänst som sin faders adjunkt i Torp. 1698 flyttade han till Jämtland, då han utsågs till predikant vid Jämtlands regemente där han sedermera blev regementspastor. Tjänstebostället låg i Bergs socken, där han 1714 blev kyrkoherde.

Huss var fullmäktig vid riksdagen 1720.

Hustrun, Anna Drake, var dotter till Johannes Olai Drake. Dottern Christina var gift med Carl Hofverberg och sonen Johan Huss blev kyrkoherde i Revsund.

Källor
Bygdéns herdaminne för Härnösand
 http://www.martinbergman.se/p0952705a.html

Noter

Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1700-talet
Personer från Torps socken, Medelpad
Födda 1669
Avlidna 1727
Män
Lista över dammedaljörer i sprinteuropamästerskapen i kanadensare

Detta är en lista över samtliga medaljörer i kanadensare på damsidan i sprinteuropamästerskapen i kanotsport.

C-1 200 m

C-2 500 m

Referenser

Europamästerskapen i kanotsport
1054 Forsytia

1054 Forsytia är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 20 november 1925 av den tyske astronomen Karl Wilhelm Reinmuth. Dess preliminära beteckning var 1925 WD. Den namngavs senare efter Forsythiasläktet, ett växtsläkte i familjen syrenväxter.

Forsytias senaste periheliepassage skedde den 27 maj 2020. Dess rotationstid har beräknats till 7,650 timmar.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider 
Småplaneter namngivna efter växter
Astronomiska upptäckter av K Reinmuth
Astronomiska upptäckter 1925
Johannes Dürr

Johannes Dürr, född 12 mars 1987 i Melk, är en dopningsavstängd österrikisk längdåkare som tävlade i världscupen mellan februari 2011 och 2014.

Dürr tävlade i både junior-VM och U23-VM innan han debuterade i världscupen. Han har dock inga pallplatser i dessa mästerskap. Hans bästa placering i världscupen är en sjundeplats i schweiziska Davos i 30 km fristil den 14 december 2013.

Under Tour de Ski 2013/2014 hade Dürr snabbaste åktid bland alla i långloppet på 30 km mellan Cortina - Toblach. Han gjorde en stark klättring i den sista etappen av touren och slutade totalt trea, resultatet ströks dock efter att Dürr senare under säsongen ertappats med EPO-dopning.

Dürr testades positivt för EPO-dopning i samband med olympiska vinterspelen 2014 och stängdes av i två år.

Dürr deltog inte på VM i Seefeld greps i Innsbruck kort efter VM med misstanke om sportrelaterade bedrägerier och/eller att ha brutit mot österrikisk lag mot dopning. Han misstänktes för att ha förmedlat kontakten mellan den österrikiske skidåkaren Max Hauke (som ertappades med doping mitt under VM 2019) och den läkare som försåg Hauke med blodplasma.

Källor

 Biografi och resultatöversikt. Fis-Ski.com. Läst 4 januari 2014. 

Österrikiska dopningsfall
Österrikiska längdåkare
Österrikiska idrottare under 2000-talet
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Österrike
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2014
Dopningsfall inom längdskidåkningen
Män
Födda 1987
Levande personer
Didrik Tønseth

Didrik Tønseth, född 10 maj 1991, är en norsk längdåkare som har tävlat i världscupen sedan januari 2012.

Tønseth har tävlat i två Junior-VM, 2010 och 2011. Vid mästerskapet 2010 vann han guld i stafetten tillsammans med Pål Golberg, Tomas Northug och Finn Hågen Krogh.

Under världscupsäsongen 2013/2014 kom första pallplatsen i karriären. Han kom trea i 15 km klassiskt i norska Lillehammer den 7 december 2013, bakom Aleksej Poltoranin och landsmannen Pål Golberg.

Vid olympiska vinterspelen 2018 tog Tønseth ett lagguld i långa stafetten.

Meriter

JVM 
 Guld i stafett 2011.

Världscupen 
 Tredjeplats i 15 km klassiskt i Lillehammer den 7 december 2013.

VM 
 Guld i stafett 2015.

Källor
 1. Biografi och resultatöversikt. Fis-Ski.com. Läst 4 januari 2014. 

Norska längdåkare
Världsmästare i längdåkning
Norska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2018
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2018
Norska idrottare under 2000-talet
Födda 1991
Levande personer
Män