kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Grossjön

Grossjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grossjön, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun,  (50,1 ha)
Grossjön, Jämtland, sjö i Östersunds kommun,  (36 ha)
Lill-Grossjön, sjö i Bräcke kommun,  (9,68 ha)
Stor-Grossjön, sjö i Bräcke kommun,  (11,8 ha)

Se även
Grosjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Groppeltjärnarna

Groppeltjärnarna varandra näraliggande sjöar i Sorsele kommun i Lappland och ingår i . Groppeltjärnarna ligger i  Natura 2000-område och skyddas av habitat- och fågeldirektivet

Groppeltjärnarna (Sorsele socken, Lappland, 729181-150837), sjö i Sorsele kommun, 
Groppeltjärnarna (Sorsele socken, Lappland, 729205-150806), sjö i Sorsele kommun,  (7,73 ha)

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Sorsele kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Grodtjärn

Grodtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grodtjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Grodtjärnen, Lappland, sjö i Arvidsjaurs kommun,  (6,06 ha)

Se även
Sammakkojärvi
Klosstjärnen

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grindsjön (olika betydelser)

Grindsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grindsjön, sjö i Botkyrka kommun och Nynäshamns kommun,  (1,4 km²). Försvarets forskningsanstalt har verksamhet vid denna sjö.
Grindsjön (Särna socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun,  (28,7 ha)
Grindsjön (Vänjans socken, Dalarna), sjö i Mora kommun,  (13,1 ha)

Se även 
 Grindsjöns Forskningscentrum – ett försöksområde för Militärfysiska institutet vid sjön Grindsjön
Grind, Bohuslän (eller Grindsjön), sjö i Uddevalla kommun,  (77,5 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gretatjärn

Gretatjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gretatjärnen, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun, 
Anna-Gretatjärnen, sjö i Arvidsjaurs kommun,  (9,55 ha)
Gretatjärnen, Lappland, sjö i Storumans kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grenmyrtjärnarna

Grenmyrtjärnarna är varandra näraliggande sjöar i Lycksele kommun i Lappland och ingår i .

Grenmyrtjärnarna (Lycksele socken, Lappland, 718929-163488), sjö i Lycksele kommun,  (7,99 ha)
Grenmyrtjärnarna (Lycksele socken, Lappland, 718964-163498), sjö i Lycksele kommun, 

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Lycksele kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Gravmyrtjärn

Gravmyrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gravmyrtjärnarna, Norrbotten, sjö i Bodens kommun, 
Gravmyrtjärnarna, Lappland, sjö i Arvidsjaurs kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gravlången

Gravlången kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gravlången (Rommele socken, Västergötland), sjö i Lilla Edets kommun och Trollhättans kommun,  (2,84 km²)
Gravlången (Skepplanda socken, Västergötland), sjö i Ale kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gravfisktjärn

Gravfisktjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gravfisktjärnen, Härjedalen, sjö i Bergs kommun, 
Gravfisktjärnen, Jämtland, sjö i Krokoms kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gravertjärn

Gravertjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gravertjärnen (Åls socken, Dalarna, 672340-147194), sjö i Leksands kommun, 
Gravertjärnen (Åls socken, Dalarna, 673121-147091), sjö i Leksands kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grankullstjärn

Grankullstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grankullstjärnen, sjö i Hagfors kommun,  (9,84 ha)
Grankullstjärnarna (Vilhelmina socken, Lappland, 721342-149203), sjö i Vilhelmina kommun, 
Grankullstjärnarna (Vilhelmina socken, Lappland, 721362-149215), sjö i Vilhelmina kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Granbergsträsket

Granbergsträsket kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Granbergsträsket, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (1,22 km²)
Granbergsträsket, Norrbotten, sjö i Överkalix kommun,  (13,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Granbacktjärn

Granbacktjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Granbacktjärnen, sjö i Härjedalens kommun, 
Granbacktjärnarna (Tåsjö socken, Ångermanland, 714904-147951), sjö i Strömsunds kommun, 
Granbacktjärnarna (Tåsjö socken, Ångermanland, 714968-147986), sjö i Strömsunds kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grabbtjärn

Grabbtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grabbtjärnen, Västmanland, sjö i Nora kommun, 
Grabbtjärnen, Hälsingland, sjö i Söderhamns kommun, 
Grabbtjärnen, Lappland, sjö i Sorsele kommun,  (13,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gopen

Gopen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gopen, Dalarna, sjö i Falu kommun och Leksands kommun,  (2,52 km²)
Gopen, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun,  (1,79 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gogöl

Gogöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gogöl (Djursdala socken, Småland), sjö i Vimmerby kommun,  (3,7 ha)
Gogöl (Älghults socken, Småland), sjö i Uppvidinge kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Goffartjärn

Goffartjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Goffartjärnen, Härjedalen, sjö i Bergs kommun, 
Goffartjärnen, Jämtland, sjö i Strömsunds kommun,  (12,3 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Godgölen

Godgöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Godgöl, sjö i Västerviks kommun, 
Godgölen (Kättilstads socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun,  (6,5 ha)
Godgölen (Skedevi socken, Östergötland), sjö i Finspångs kommun och Norrköpings kommun,  (13,3 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Palindromprimtal

Palindromprimtal (ibland kallat palprimtal) är ett primtal som även är ett palindromtal.

De första palindromprimtalen är:

2, 3, 5, 7, 11, 101, 131, 151, 181, 191, 313, 353, 373, 383, 727, 757, 787, 797, 919, 929, 10301, 10501, 10601, 11311, 11411, 12421, 12721, 12821, 13331, 13831, 13931, 14341, 14741, 15451, 15551, 16061, 16361, 16561, 16661, 17471, 17971, 18181, … 

Med undantag av 11 har alla palindromprimtal ett udda antal siffror, eftersom delbarhetstest för 11 säger att varje palindromprimtal med ett jämnt antal siffror är multiplar av 11. Det är inte känt om det finns oändligt många palindromprimtal i basen 10. Sedan januari 2013 är det största kända palindromprimtalet 10314727 - 8×10157363 - 1. Det upptäcktes av Darren Bedwell. Å andra sidan är det känt att, för varje bas, är nästan alla palindromtal sammansatta.

I binära talsystemet inkluderar palindromprimtal även Mersenneprimtal och Fermatprimtal. Alla binära palindromtal utom 112 (310) har ett udda antal siffror, sådana palindromtal med ett jämnt antal siffror är delbara med 3.

De första binära palindromtalen är (binärt):

11, 101, 111, 10001, 11111, 1001001, 1101011, 1111111, 100000001, 100111001, 110111011, 10010101001, 10110101101, 11000100011, 11001010011, 11011111011, 11100100111, 11101010111, 1001100011001, 1001111111001, 1010001000101, … 

På grund av den vidskepliga betydelsen av tal så kallas palindromprimtalet 1000000000000066600000000000001 för Belfegors primtal, uppkallat efter Belfegor. Belfegors primtal består av talet 666 på ömse sidor omsluten av tretton nollor och en etta.

Ribenboim definierar ett trippelt palindromprimtal som primtal p där p är ett palindromprimtal med q siffror, där q är ett palindromprimtal med r siffror, där r också är ett palindromprimtal. Till exempel, p = 1011310 + 4661664 + 1, som har q = 11311 siffror, och 11311 har r = 5 siffror. Det första trippla palindromtalet i basen 10 är det 11-siffriga 10000500001. Det är möjligt att ett trippelt palindromprimtal i basen 10 också kan vara palindromprimtal i en annan bas, såsom bas 2, men det skulle vara mycket märkligt om det var också ett trippelt palindromprimtal i denna bas också.

Källor 
 

Heltalsmängder
Bas-beroende heltalsmängder
Primtalsklasser
Olösta matematiska problem
Godbäcktjärn

Godbäcktjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Godbäcktjärnen, Jämtland, sjö i Åre kommun,  (10 ha)
Godbäcktjärnen, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (4,65 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Glupen

Glupen kan syfta flera platser:
 Glupen, Östergötland, sjö i Söderköpings kommun, Sverige,  (34,3 ha)
 Glupen, Dalarna, sjö i Vansbro kommun, Sverige,  (15 ha)
 Glupen, Nagu – en ö i kommundelen Nagu i Pargas stad, Finland,  (3 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Glottrasjön

Glottrasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Glottrasjön, Södermanland, sjö i Nyköpings kommun,  (14,1 ha)
Glottrasjön, Närke, sjö i Hallsbergs kommun,  (1,11 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Gloet (olika betydelser)

Gloet kan syfta på:
Gloet (fi. Kluuvi) är en stadsdel i Estnäs distrikt i Helsingfors stad. 
Gloet (sjö i Finland), sjö i Nyland, 
Gloet (Gladhammars socken, Småland), sjö i Västerviks kommun, 
Gloet (Hjorteds socken, Småland), sjö i Västerviks kommun,
Glittertjärn

Glittertjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Glittertjärnen, Västerbotten, sjö i Vindelns kommun, 
Glittertjärnen, Lappland, sjö i Jokkmokks kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Glitjärn

Glitjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Glitjärnarna, sjö i Mora kommun, 
Glitjärnen (Solleröns socken, Dalarna), sjö i Mora kommun, 
Glitjärnen (Särna socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun,  (44 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Mertens sats

Inom talteori är Mertens sats tre resultat från 1874 relaterade till primtalens densitet bevisade av Franz Mertens. Mertens sats kan även referera till hans sats inom analys.

Teoremen 
I följande betecknar  alla primtalen mindre eller lika stora som n.

Mertens första sats:

har absolut värde mindre eller lika stort som 2 för alla .

Mertens andra sats:

där M är Meissel–Mertens konstant. Mer precist bevisar Mertens att uttrycket inom gränsvärdet har absolut värde mindre eller lika stort som

för alla .

Mertens tredje sats:

där γ är Eulers konstant.

Källor 
 

Satser om primtal
Matematiska serier
Satser inom analytisk talteori
Hallstahammar-Kolbäcks församling

Hallstahammar-Kolbäcks församling är en församling i Södra Västmanlands kontrakt i Västerås stift i Svenska kyrkan. Församlingen omfattar hela Hallstahammars kommun i Västmanlands län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2014 genom sammanslagning av Hallstahammar-Bergs församling och Kolbäck-Säby församling och utgör sedan dess ett eget pastorat som är en ombildning av det tidigare Hallstahammars pastorat.

Kyrkor 
 Hallstahammar S:t Lars kyrka
 Svedvi kyrka
 Bergs kyrka
 Kolbäcks kyrka
 Säby kyrka

Källor

Externa länkar 
  Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Hallstahammars kommun
Skellefteå Innebandy IF

Skellefteå Innebandy IF  är en innebandyklubb i Skellefteå i Sverige, bildad 1986. Damlaget debuterade i SSL säsongen 2006/2007 season.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Officiell webbplats

Innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1986
Sportklubbar i Skellefteå
Giulio Carpioni

Giulio Carpioni, född 1613 i Venedig, död 29 januari 1678 i Verona, var en italiensk konstnär.

Carpioni utgick ur kretsen kring Alessandro Varotari och utvecklade en klassicism snarast av bolognesisk stil. Han var verksam i Venedig fram till mitten av 1600-talet och därefter främst i Vicenza.

Källor 
 Konstens Venedig. Utställning anordnad med anledning av Konung Gustaf VI Adolfs åttioårsdag Nationalmuseums årsskrift 1962.

Avlidna 1678
Födda 1613
Italienska målare under 1600-talet
Män
Personer från Venedig
Titisee-Neustadt

är en stad i Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald i regionen Südlicher Oberrhein i Regierungsbezirk Freiburg i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland. Staden ligger 30 kilometer östsydöst om Freiburg im Breisgau, 830 meter över havet.

Staden ingår i kommunalförbundet Titisee-Neustadt tillsammans med kommunen Eisenbach (Hochschwarzwald).

Titisee-Neustadt har varit känd som luftkurort och som vintersportort.

Källor 
 

Kommuner och städer i Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald
Svensk uppslagsbok
Hilberttal

Hilberttal, uppkallat efter David Hilbert, definieras som ett positivt heltal på formen 4n + 1 (Flannery & Flannery (2000, sid. 35)).

De första Hilberttalen är:

1, 5, 9, 13, 17, 21, 25, 29, 33, 37, 41, 45, 49, 53, 57, 61, 65, 69, 73, 77, 81, 85, 89, 93, 97, 101, 105, 109, 113, 117, 121, 125, 129, 133, 137, 141, 145, 149, 153, 157, 161, 165, 169, 173, 177, 181, 185, 189, 193, 197, 201, 205, 209, 213, 217, 221, 225, 229, 233, 237, … 

Hilbertprimtal är Hilberttal som inte är delbara med något mindre Hilberttal (med undantag av 1). Observera att Hilbertprimtal inte behöver vara primtal. Till exempel är 21 ett sammansatt tal men ändå ett Hilbertprimtal. Det framgår av multiplikation modulo 4 att ett Hilbertprimtal antingen är ett primtal på formen 4n + 1 (som kallas Pythagoreiska primtal), eller ett semiprimtal på formen (4a + 3) × (4b + 3).

De första Hilbertprimtalen är:

5, 9, 13, 17, 21, 29, 33, 37, 41, 49, 53, 57, 61, 69, 73, 77, 89, 93, 97, 101, 109, 113, 121, 129, 133, 137, 141, 149, 157, 161, 173, 177, 181, 193, 197, 201, 209, 213, 217, 229, 233, 237, 241, 249, 253, 257, 269, 277, 281, 293, 301, 309, 313, 317, 321, 329, …

Källor

Externa länkar 
 

Hilbertproblem
Heltalsmängder
Heltalsföljder
Neutrer

Neutrer, det vill säga de neutrala kallas en grupp svenska författare som tog avstånd från båda partierna under striderna mellan den Gamla skolan, de Gustavianska författarna och den Nya skolan (fosforisterna) romantikerna under de litterära striderna på 1810-talet.

Termen lanserades i Markalls sömnlösa nätter 1820, nämranst med syftning på den litterära center, som hade sitt organ i Stockholms-Posten med Frans Michael Franzén, Johan Olof Wallin, Esaias Tegnér med flera. Erik Sjöberg (Vitalis) räknade sig själv till neutrerna, och till dem brukar man även hänföra Erik Johan Stagnelius.

Källor 
 

Svensk litteratur
Sverige under 1800-talet
De Polignacs formel

Inom talteorin är de Polignacs formel, uppkallad efter Alphonse de Polignac, en formel som ger primtalsfaktoriseringen av fakulteten n! där n ≥ 1 är ett heltal.

Formeln 
Låt n ≥ 1 vara ett heltal. Då ges primtalsfaktoriseringen av n! av

där

 (se golv- och takfunktionerna).

Källor 
 

Satser inom talteori
Rothe–Hagens identitet

Inom matematiken är Rothe–Hagens identitet, uppkallad efter Heinrich August Rothe och Johann Georg Hagen, en matematisk identitet valid för alla komplexa tal  förutom då när nämnaren är noll:

Den är en generalisering av Vandermondes identitet.

Källor 
 
 .
 . See especially pp. 89–91.
 . As cited by .
 .
 . As cited by .

Kombinatorik
Komplex analys
Matematiska identiteter
Abels binomialsats

Inom matematiken är Abels binomialsats, uppkallad efter Niels Henrik Abel, följande likhet: För varje naturligt tal m och nollskilt tal w gäller

där  är binomialkoefficienten "m över k".

Exempel

m = 2

Se även 
 Binomialsatsen

Källor 
 
 

Kombinatorik
Satser inom algebra
Vantieghems sats

Inom talteorin är Vantieghems sats ett kriterium som säger om ett givet tal är ett primtal eller inte. Satsen säger att det naturliga talet n är ett primtal om och bara om

Likaså är n ett primtal om och endast om följande kongruens för polynom i X innehar:

eller:

Referenser

Källor 
 L. J. P. Kilford, A generalization of a congruence due to Vantieghem only holding for primes, 2004, . En artikel med bevis och generaliseringar.

Modulär aritmetik
Satser om primtal
Oto Pestner

Oto Pestner, född 4 januari 1956 i Celje, är en slovensk popsångare (tenor) och låtskrivare med romskt ursprung. Han är en av Sloveniens mest prominenta artister.

Pestner deltog i den jugoslaviska uttagningen till Eurovision Song Contest 1973, 1974, 1975 och 1976. Han vann uttagningen 1975 som en del av gruppen Pepel in kri med bidraget Dan ljubezni. I Eurovision Song Contest samma år kom de på trettonde plats med 22 poäng. Han deltog även i den slovenska uttagningen till Eurovision Song Contest 1995. Han framförde låten Oda ljubezni i en duett med Irena Vrčkovnik och kom på andraplats.

Han samarbetat med artister som Nace Junkar, Helena Blagne, Alenka Godec, Nuša Derenda, Tatjana Dremelj, Marta Zore, Meta Močnik, Petar Grašo, Marijana Mlinar, Franjem Bobincem och Miša Molk.

Diskografi (i urval) 
 Oto Pestner (1972)
 Melodije za vas (1973)
 Zlato sonce in črna reka (1974)
 Črna zvezda (1976)
 Pravi posao (1980)
 Najlepše filmske pjesme (1984)
 Pozdravi (1985)
 Mama Tereza (1986)
 Slovenija, najlepša dežela (1987), med Nace Junkar
 Sterne der Heimat (1988)
 Najrajši sem pri očku (1988)
 Ciganska kri (1991)
 Dan za zaljubljene (1993)
 God Bless the Child (1994)
 Oda ljubezni (Najlepši dueti) (1995)
 Invisible Instruments (1995)
 Postmillenium: Oda tispčletju (2000)
 Božič za dva (2001)
 Spomini na Elvisa (dvojni) (2002)
 Mati Evropa (2004)
 Verjemi v ljubezen (2007)

Referenser 

Födda 1956
Levande personer
Män
Personer från Celje
Slovenska popsångare
Slovenska kompositörer
Artister som representerat Jugoslavien i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 1975
Jord- och skogsbruksministeriet

Jord- och skogsbruksministeriet (finska Maa- ja metsätalousministeriö), före 1971 lantbruksministeriet, är ett ministerium i Finland som utgör en del av statsrådet.
Ministeriet leds av Jord- och skogsbruksministern, som i den avgående regeringen Marin är Antti Kurvinen.

Ansvarsområden
Till ministeriets ansvarsområde hör:
 jordbruk
 utveckling av landsbygden
 skogsbruk
 fiskerinäring, vilthushållning, renhushållning
 säkerhet och kvalitet i fråga om livsmedlen och produktionsförnödenheterna inom jordbruket, djurens hälsa och välfärd samt växthälsa
 lantmäteri och samanvändningen av geografisk information
 vattenhushållningen

Källor

Externa länkar
Jord- och skogsbrukministeriets webbplats

Finlands ministerier
Goodreads

Goodreads är en webbplatscommunity och en databas med information om litteratur och annat inom bokväsenet. Webbplatsen bildades i december 2006 och lanserades i januari 2007 av Otis och Elizabeth Chandler. Den 23 juli 2013 hade webbplatsen över 20 miljoner medlemmar.

28 mars 2013 köptes Goodreads upp av Amazon.com för en okänd summa pengar.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Nätgemenskaper
Webbplatser med litteraturanknytning
Bildanden 2006
Johan Albert Nordström

Johan (John) Albert Nordström, född 1841 i Fellingsbro, död 1928 i Djursholm var en svensk arkitekt.

Biografi

I början av 1870-talet vistades Nordström ett par år i USA, där han var anställd på ritkontor. Vid återkomsten studerade han vid Kungliga Akademien för de fria konsterna 1873-1877. Han står bakom flera hyreshus i Stockholm bland annat Beväringen 1 (Strandvägen 43) och Beväringen 5 (Strandvägen 47) där han även var byggherre och fastighetsägare. Han ritade även husen vid Observatoriegatan 5, Bastugatan 12 och Parmmätargatan 11.

Bordström lät 1892 bygga Villa Alphyddan i Djursholm åt sig själv och sin familj. Han fann sin sista vila på Norra begravningsplatsen där han gravsattes den 10 maj 1928.

Referenser

Noter

Källor

Svenska Dagbladet: Dödsnotis (1928-05-08)

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1800-talet
Män
Födda 1841
Avlidna 1928
Personer från Fellingsbro socken
Svenska arkitekter under 1900-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Västjämtlands Väl

Västjämtlands Väl (VV) är ett lokalt politiskt parti i Åre kommun.

Västjämtlands Väl gick till val 2018 på starka lokalsamhällen och att hela kommunen ska leva, vilket resulterade i en ökning till 18,55% av rösterna och därmed är (VV) det tredje största partiet i Åre kommun.

Under 2020 satt partiet i majoritet för Åre kommun tillsammans med Centerpartiet och Kristdemokraterna.

VV-förtroendevaldas uppdrag inom Åre kommun.

Historia 
Valet 2018 blev en stor framgång för (VV) vilket gjorde att partiet kunde vara med och bilda en majoritet i Åre kommun under mandatperioden (2019-2022) tillsammans med (C) och (Kd). Detta har gjort att (VV) sitter på en mängd poster där man nu har möjlighet att utveckla kommunen i en positiv riktning.

I oktober 2016 bildades systerpartiet Jämtlands Väl Krokom, som satsade på att gå till val i grannkommunen Krokom 2018.  Strax därefter bildades också ett systerparti i Bräcke kommun, Jämtlands Väl Bräcke. Båda dessa partier ställde upp i valet 2018 och tog platser i sina respektive kommunfullmäktigeförsamlingar.

I valet 2014 hade (VV) målsättningen att fördubbla sina mandat i Åres fullmäktige. Resultatet blev att (VV) behöll sina 5 mandat trots att antalet ledamöter minskade till 37. Trots sin valframgång hamnade partiet i opposition då (S), (M) och (Mp) gick ihop i ett samarbete. Under mandatperioden 2015-2018 innehade (VV) förutom representation i samtliga nämnder även en vice ordförandepost i Samhällsbyggnadsnämnden (Mikael Sundman).  

Under sin första mandatperiod (2011-2014) satt (VV) med i majoriteten för Åre kommun tillsammans med Alliansen (C), (M), (Fp) och (Kd). (VV) innehade många viktiga poster bland annat var Maria Stendotter (fd. Kjellström) kommunalråd och Mikael Sundman ordförande i Miljö-, Bygg- och Räddningsnämnden.  

Partiet bildades i början av 2010 i syfte att ge medborgarna ett alternativt lokalt parti. Mottot för partiet är att ha fokus på problemlösning, vara pragmatiska, istället för att bedriva maktkamp.

Valresultat 2010, 2014 samt 2018

Referenser

Noter

Externa länkar 
Västjämtlands väls hemsida

Politiska partier bildade 2010
Lokala politiska partier i Sverige
Åre kommun
Dekagontal

Dekagontal är en sorts figurtal som representerar en dekagon. Det n:te dekagontalet ges av formeln

De första dekagontalen är:

0, 1, 10, 27, 52, 85, 126, 175, 232, 297, 370, 451, 540, 637, 742, 855, 976, 1105, 1242, 1387, 1540, 1701, 1870, 2047, 2232, 2425, 2626, 2835, 3052, 3277, 3510, 3751, 4000, 4257, 4522, 4795, 5076, 5365, 5662, 5967, 6280, 6601, 6930, 7267, 7612, 7965, 8326, … 

Det n:te dekagontalet kan också beräknas genom kvadraten av n för tre gånger det (n − 1):te rektangeltalet. Det kan uttryckas algebraiskt som

Egenskaper 
 Dekagontal har konsekvent omväxlande paritet. Alltså, om det n:te dekagontalet är ett jämnt tal så är det (n + 1):te dekagontalet ett udda tal och vice versa.

Källor 
 

Figurtal
Hendekagontal

Hendekagontal är en sorts figurtal som representerar en hendekagon. Det n:te hendekagontalet ges av formeln

De första hendekagontalen är:

0, 1, 11, 30, 58, 95, 141, 196, 260, 333, 415, 506, 606, 715, 833, 960, 1096, 1241, 1395, 1558, 1730, 1911, 2101, 2300, 2508, 2725, 2951, 3186, 3430, 3683, 3945, 4216, 4496, 4785, 5083, 5390, 5706, 6031, 6365, 6708, 7060, 7421, 7791, 8170, …

Se även
Naturliga tal

Figurtal
Dodekagontal

Dodekagontal är en sorts figurtal som representerar en dodekagon. Dodekagontalet för n ges av formeln 

Dodekagontalet för n kan också beräknas som summan av n i kvadrat och det (n − 1):te rektangeltalet multiplicerat med fyra.

Dodekagontal har konsekvent omväxlande paritet. Alltså, om det n:te dodekagontalet är ett jämnt tal så är det (n + 1):te dodekagontalet ett udda tal och vice versa. Dessutom, i basen 10, slutar dodekagontal med siffror som följer mönstret 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 0.

De första dodekagontalen är :

0, 1, 12, 33, 64, 105, 156, 217, 288, 369, 460, 561, 672, 793, 924, 1065, 1216, 1377, 1548, 1729, 1920, 2121, 2332, 2553, 2784, 3025, 3276, 3537, 3808, 4089, 4380, 4681, 4992, 5313, 5644, 5985, 6336, 6697, 7068, 7449, 7840, 8241, 8652, …

Se även 
 Polygontal
 Figurtal
 Dodekagon

Källor 
 

Figurtal