Apostoliska nuntiaturen i Polen

Apostoliska nuntiaturen i Polen, Apostoliska nuntien i Polen, är en apostolisk nuntiatur belägen i Warszawa, Polen, tillika Heliga stolens och påvens legat och diplomatiska beskickning i den katolska kyrkan i Polen. Dagens säte, vars apostoliska nuntiatur är den en av de äldsta, har existerat sedan 1555. Den apostoliska nuntien tillerkänns första diplomatiska rang, samma rang som en ambassadör, enligt artikel 14 i Wienkonventionen (1961).

Apostoliska nuntiaturen i Polen spelade en viktig roll cirka 1582-1622 under tiden för reformationen i Sverige, då dess legater ansvarade för den katolska missionsprovinsen i bland annat Sverige. Bland de mer framstående av dessa framträder biskop Germanico Malaspina, som reste till Sverige tillsammans med dåvarande svenske, katolske kung Sigismund under 1590-talet i försök att åstadkomma religionsfrihet för katolikerrna. När detta misslyckades och Sigismund avsattes från tronen efter avsättningskriget mot Sigismund, hanterades frågan vidare av kongregationen Propaganda Fide från dess bildande 1622, varefter Apostoliska vikariatet i de nordiska missionerna från år 1667.

Tre nuntier i Polen har blivit valda till påve. Tre var kardinaler när de utnämndes till nuntie och resterande, med undantag för Filippo Cortesi, utnämndes senare till kardinal.

Förteckning över diplomatiska representanter för den Heliga Stolen

Medeltiden

Påvliga legater
 Robert, kardinaldiakon (legat vid kongressen i Gniezno år 1000)
 Gwalon, biskop av Beauvais (1103)
 Gilles, kardinalbiskop av Tusculum (1124 lub ok. 1126)
 Humbald, kardinalpräst SS. Giovanni e Paolo (1145)
 Guido di Crema, kardinaldiakon S. Maria in Portico (1148)
 Rainald (cirka 1177/80)
 Giovanni Malabranca, kardinaldiakon S. Teodoro (1189)
 Pietro Capuano, kardinaldiakon S. Maria in Via Lata (1197)
 Gregorio Crescenzi, kardinaldiakon S. Teodoro (1223)
 Jacques Pantaleon, ärkediakon av Liège (1247–1249)
 Guy de Bourgogne, kardinalpräst S. Lorenzo in Lucina (VI 1267 - II 1268)
 Filip, biskop av Fermo (1279)
 Giovanni Boccamazza, kardinalbiskop av Frascati (1286)
 Julian Cesarini, kardinalpräst S. Sabina (14 III - 24 X 1442)

1500-1700

Medlemmar (internuntier) och apostoliska legater 
 Zachariasz Forreri bp gardeński - 12 IX 1519 - pocz. VII 1521
 Tomasz Crnić bp skardoneński - po 9 I 1522 - poł 1523
 Jan Antoni Pulleoni baron - 20 II 1524 - 21 VII 1526
 Mikołaj Fabri - 14 XI 1525 - 6 II 1526
 Jan Franciszek Cito OFM bp skareński - 13 X 1525- 1 IV 1527
 Pamfiliusz Strassoldo prot. apost. - 21 VII 1536 - ok. 20 XII 1536
 Hieronim Rorario prot. - przed 29 VII 1539 - po 5 IV 1540
 Otto Waldburg a Truchsess szamb. - przed 29 VII 1542 - 8 XI 1542
 Hieronim Martinengo opat leneński - przed 25 II 1548 - 23 IX 1548
 Marek Antoni Maffei prot. apost. - 22 V 1553 - po 11 VIII 1553

Nuntier och apostoliska legater 
 Luigi Lippomano (1555-1558)
 Kamil Mentovato bp satraneński - pocz. VII 1558 - zm. po 12 X 1558
 Bernardo Bongiovanni bp kameraceński - przed 7 II 1560 - 7 VIII 1563
 Giovanni Francesco Commendone bp zanteński - VIII 1563 - 8 XII 1565
 Giulio Ruggieri prot. apost. - VII 1565 - po 15 III 1568
 Vincenzo dal Portico prot. apost. - 15 XI 1567 - 29 VIII 1573
 Giovanni Francesco Commendone kardinal, legat - przed 18 VI 1571 - 13 X 1573
 Vincenzo Laureo bp Mons Regalis - 25 VII 1572 - ok. 1 IX 1578
 Jan Andrzej Caligari bp bretenoneński - koniec XII 1577 - po 25 IX 1581 
 Albert Bolognetti bp massaneński - pocz. IV 1581 - po 5 IV 1585 
 Hieronim De Buoi bp kameryński - po 29 IX 1584 - III 1587
 Hannibal De Capua abp neapolitański - przed 6 IX 1586 - 1 V 1591
 Ippolito Aldobrandini (1588-1589) - późniejszy papież Klemens VIII
 Jerzy Radziwiłł kardinal, legat - 14 II 1592 - zakon. 14 VI 1592
 Germanicus Malaspina bp S. Severa - przed 30 V 1592 - 20 IV 1598
 Henryk Caetani kard. legat - 3 IV 1596 - 16 IV 1597
 Klaudiusz Rangoni bp regieński - przed 20 X 1598 - 6 II 1607
 Franciszek Simonetta bp fulginateński - 3 VI 1606 - zm. 19 I 1612
 Leliusz Ruini bp balneoregieński - po 2 V 1614 - 6 X 1621
 Cosimo de Torres (Cosmo, Cosmas) - 1621 - zrezygnował 1622 - kardinal
 Giovanni Battista Lancellotti - 1623-1628
 Antonio Santacroce - 1627 - 1631 - kardinal
 Mario Filonardi - 1635 - 1643 - arcybiskup
 Pietro Vidoni - 1652 - zrezygnował 1660 - kardinal
 Antonio Pignatelli - 1660 - 10 marca 1668 - późniejszy papież Innocenty XII
 Galeazzo Marescotti - 1668 - 13 sierpnia 1670 - kardinal
 Angelo Maria Ranuzzi - 1671 - 3 listopada 1672- kardinal
 Francesco Buonvisi - 1672- 28 lipca 1675 - kardinal
 Angelo Maria Ranuzzi - 1675 - 1675 - kardinal
 Andrea Santacroce - 1690 - 1696, następnie nuncjusz w Austrii
 Gianantonio Davia - 1696 - 1698 - kardinal
 Francesco Pignatelli 1700-1703
 Settimio Paluzi - 1703-1704
 Orazio Filippo Spada - 1704-1706
 Nicola Spinola - 1708-1712 - kardinal
 Giulio Piazza - 1706 - 1709 - kardinal
 Girolamo Grimaldi - 1712-1721 - kardinal
 Girolamo Archinto - 1721
 Vincenzo Santini - 1722-1728
 Camillo Paolucci - 1727-1738 - kardinal
 Fabrizio Serbelloni - 1738-1746 - kardinal
 Alberico Archinto - 1746-1754 - kardinal
 Niccolò Serra - 1754 - 1760 - kardinal
 Antonio Eugenio Visconti - 1760 - 1766 - kardinal
 Angelo Maria Durini - 1767 - 1772 - kardinal
 Giuseppe Garampi - 1772 - 1776 - kardinal
 Jan Andrzej Archetti - 1776 - 1783 - kardinal
 Ferdinando Maria Saluzzo - 1784 - 1794 - kardinal
 Lorenzo Litta - 1794 - 1794 - kardinal

Polens andra republik 
 Ambrogio Damiano Achille Ratti (1919 - 1921) - senare påve Pius XI
 Lorenzo Lauri (1921 - 1926) - kardinal
 Francesco Marmaggi (1928 - 1936) - kardinal
 Filippo Cortesi (1936 - 1939, 1947) - ärkebiskop

Efterkrigstiden 
 Luigi Poggi (1975 - 1986) - ärkebiskop (delegat för Heliga stolen)
 Francesco Colasuonno (1986 - 1989) - kardinal
 Józef Kowalczyk (1989 - 2010) - ärkebiskop
 Celestino Migliore (2010-) - ärkebiskop

Referenser

Bibliografi 
 J. Pietrzak, Nuncjusz Cosmas de Torres w Polsce (1621 – 1622), "Śląski Kwartalnik Historyczny Sobótka", 1975, z. 2.
 Relacje Nuncjuszów Apostolskich i innych osób o Polsce od roku 1548 do 1690, wyd. E. Rykaczewski, t. II, Berlin – Poznań 1864.
 M. Stachowiak, Działalność Cosmo de Torresa na urzędzie Kardynała Protektora Polski przy Stolicy Apostolskiej w latach 1623-1631, „Słupskie Studia Historyczne”, nr 10/2003, s. 31 - 52
 H. D. Wojtyska, De fontibus eorumque inrestigatione editionibus. Instructio ad editionem nuntiroum series chronologica, Acta Nuntiaturae Polonae, t. I, Roma 1990.

Heliga stolens internationella relationer
Romersk-katolska kyrkan i Polen
Katolska kyrkans i Sverige historia
Diplomatiska beskickningar