kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Martin Hällsten

Per Martin Hällsten, född 27 januari 1980 i Trångsunds församling i Stockholm, är svensk professor och universitetslektor i sociologi verksam vid Sociologiska institutionen på Stockholms universitet. Han har tidigare varit verksam vid Institutet för social forskning (SOFI). 

Hällstens forskning rör främst hur ojämlikhet skapas samt dess konsekvenser.  Ett särskilt fokus i hans forskning ligger på klassreproduktion, utbildningsval och etnisk ojämlikhet. I april 2010 disputerade han med avhandlingen Essays on Social Reproduction and Lifelong Learning.

Referenser

Externa länkar

Svenska sociologer
Män
Födda 1980
Levande personer
Prey for Rock & Roll

Prey For Rock & Roll är en amerikansk film från 2003 i regi av Alex Steyermark efter manus av Cheri Lovedog och Robin Whitehouse. I huvudrollerna syns Gina Gershon, Drea de Matteo, Lori Petty, Shelly Cole och Marc Blucas.

Externa länkar 

Amerikanska dramafilmer
Filmer 2003
Dirichlets etafunktion

Inom matematiken, speciellt inom analytisk talteori, är Dirichlets etafunktion en viktig speciell funktion som definieras som följande Dirichletserie, som konvergerar för alla  komplexa tal vars reella del > 0:

Denna Dirichletserie är precis serien för Riemanns zetafunktion förutom att termerna har alternerande tecken. Därför kallas Dirichlets eta-funktion ibland för alternerande zetafunktionen och betecknas med ζ*(s). Följande enkla relation gäller:

Etafunktionen kan även definieras som integralen

Eulerprodukt 
För  gäller

Integralrepresentationer 
Det finns ett flertal integralrepresentationer för etafunktionen. Följande formler gäller för 

Följande formel kan bevisas med hjälp av Cauchy–Schlömilchs transformation, som gäller för :

Följande formel av Ernst Lindelöf (1905) gäller i hela komplexa planet om man tar det principiella värdet av logaritmen.

Följande formel bevisades också av Lindelöf:

En generalisering valid för  och alla  

Genom att låta  får man formeln

En annan integral är

För alla  gäller

Serierepresentationer

Funktionalekvation 
Etafunktionen satisfierar funktionalekvationen

Speciella värden 
Några specialfall av etafunktionen kan skrivas i sluten form:
 

och i allmänhet för positiva heltal n

Några värden för udda argument är

Derivata 
Etafunktionens derivata är

.

Numeriska algoritmer 
Peter Borwein har härlett en effektiv metod för numerisk räkning av etafunktionen. Om

är

där för  gäller för feltermen γn

Generaliseringar 
Etafunktionen är ett specialfall av polylogaritmen

vilket gör den även ett specialfall av Lerchs transcendent:

Se även 
 Riemanns zetafunktion

Källor 
 
 
 
 
 Landau, Edmund, Handbuch der Lehre von der Verteilung der Primzahlen, Erster Band, Berlin, 1909, p. 160. (Second edition by Chelsea, New York, 1953, p. 160, 933)
 Titchmarsh, E. C. (1986). The Theory of the Riemann Zeta Function, Second revised (Heath-Brown) edition. Oxford University Press.
 
 
 Borwein, P., An Efficient Algorithm for the Riemann Zeta Function, Constructive experimental and nonlinear analysis, CMS Conference Proc. 27 (2000), 29–34.
 
 
 
  p. 12.

Externa länkar 

Zeta- och L-funktioner
Nerikes-Tidningen

Nerikes-Tidningen var en frisinnad och nykterhetsvänlig tidning utgiven i Örebro från 2 november 1896 till 30 juni 1944, grundad 1896. Tidningens fullständiga titel  var först Nerikes-Tidningen / Politisk nyhets- och annonstidning för Örebro stad och län senare  Nerikes-Tidningen / Tidning för Örebro stad och län.

Redaktion 
Redaktionsort  var hela utgivningen Örebro.  Bland dess chefredaktörer märks Elof Ljunggren som också var aktiv i nykterhetsrörelsen och riksdagsman. Tidningen uppgick 1944 i Nerikes Allehanda. 1905 gjorde tidningen ett försök med en avläggare i Arboga Nyheter men det varade bara ett år. Politiskt var tidningen moderat frisinnad, liberal och från 1936 anknuten till folkpartiet. Tidning började med två dagar, onsdag och lördag, i veckan som utgivningsdagar. 30 september kom tidningen ut tre dagar i veckan, måndag, onsdag, fredag. 1899 blev tidningen fyradagars måndag ,onsdag, fredag och lördag med utgivning kvällen. 1912 blir den sexdagarstidning vilket står sig till nedläggningen. Den kommer då ut på eftermiddagen.

Tryckning 
Förlaget för tidningen hette Örebro nya tryckeri aktiebolag, som också var tryckeri för tidningen. Tidningen trycktes i Örebro hela tiden. Bara svart färg, och endast antikva som typsnitt användes på sidorna. Tidningen hade fyra sidor till 1915,  då det ibland var sex sidor. 1925 nåddes åtta sidor och 1940 hade tidningen åtta till tolv sidor. Satsytorna var stora större i början över 60 cm i längd och mindre i slutet då 52x36 användes. Upplagan var 1900 3300 exemplar enligt SVAT, och enligt samma källa nådde den 7000 1903. 1915 hade tidningen nått 11 000 exemplar. Upplagan stagnerade sedan och låg kvar runt 10 000 resten av utgivningstiden. Priset för tidningen var 1900 tre kronor och steg vid efterkrigsinflationen 1922 till 16 kronor men stabiliserades och var sista året 22 kronor.

Litteratur 

 Nerikes-Tidningen : tidning för Örebro stad och län : en kortfattad orientering. Örebro, 1933

 Örebro Dagblad 4 oktober 1934 Elof Ljunggren fyller 65 år och en längre notis finns om detta
 Örebro Dagblad 24 december 1934 Den första redaktören för tidningen A. Thelin har avlidit.
 Örebro Dagblad 16 oktober 1939 Annonschefen Torsten Hammarlund avliden 56 år 
 Örebro Dagblad 15 juli 1944 Redaktör E. S. Lundh har avlidit 64 år
 Örebro Dagblad 3 oktober 1949 f.d. chefredaktören Elof Ljunggren fyller 80 år

Referenser 

 

Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1896
Svensk uppslagsbok
Dagstidningar nedlagda 1944
Terrestrisuchus

Terrestrisuchus var en reptil som levde under slutet av triasperioden. Den var troligen en tidig krokodil fast den inte var längre än 50 cm. En eventuell relation till den moderna krokodilen är i så fall en väldigt avlägsen relation. Den levde också på land och hade mycket längre ben och svans som var anpassad för ett liv på land. Ordet Terrestrisuchus betyder landkrokodil. Benens uppbyggnad visar på att den galopperade. Terrestrisuchus åt troligen små djur och insekter.

Referenser 

https://web.archive.org/web/20170224000850/http://dinosaurs.about.com/

Förhistoriska kräldjur
Reptiler från Triasperioden
Riksdagen 1909

Riksdagen 1909 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 15 januari 1909. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 16 januari. Första kammarens talman var Christian Lundeberg (Protektionistiska partiet), andra kammarens talman var Axel Swartling (Lantmannapartiet). Riksdagen avslutades den 26 maj 1909.

Referenser 

1909
Politikåret 1909
1909 i Sverige
Riksdagen 1910

Riksdagen 1910 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 15 januari 1910. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 17 januari. Första kammarens talman var Christian Lundeberg (Protektionistiska partiet), andra kammarens talman var Axel Swartling (Lantmannapartiet). Riksdagen avslutades den 11 juni 1910.

Referenser 

1910
Politikåret 1910
1910 i Sverige
Riksdagen 1911

Riksdagen 1911 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 16 januari 1911. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 17 januari. Första kammarens talman var Christian Lundeberg (Protektionistiska partiet), andra kammarens talman var Axel Swartling (Lantmannapartiet). Riksdagen avslutades den 1 juni 1911.

Referenser 

1911
Politik i Sverige 1911
Rijal Mbamba

Rijal Muhammad Saleh Mbamba, född 12 oktober 1988 i Helsingborg, är en svensk programledare i radio och TV.

Mbamba var programledare i Sveriges Radios Malmö-kanal Din Gata 100,6 mellan 2011 och 2013. 2013 debuterade han som programledare i TV när han ledde Sommarlov i SVT tillsammans med Malin Olsson och Kristoffer "Kringlan" Svensson. 2013 var han publikens ambassadör i Musikhjälpen.

Han är även tvåfaldig svensk mästare i poetry slam och är en del av soul- och hiphopgruppen S.T.I.C.S.

Källor

Svenska TV-programledare
Svenska radioprogramledare
Personer från Helsingborg
Födda 1988
Levande personer
Män
Personer i Sverige under 2000-talet
Choe Ryong-hae

Choe Ryong-hae, född den 15 januari 1950, är en nordkoreansk politiker och militär. Sedan 11 april 2019 är han ordförande i presidiet för högsta folkförsamlingen i Nordkorea. I denna roll fungerar han i praktiken som Nordkoreas statschef.

Choe föddes i Shinchon härad i Södra Hwanghae-provinsen 1950 och var son till Choe Hyon, som var Nordkoreas försvarsminister 1968–1976. Choe Ryong-hae gick med i Koreas arbetarparti 1967 och tog examen från Kim Il Sung-universitetet som expert i ekonomi och politik.

Under 1980-talet var han en ledande medlem i det socialistiska ungdomsförbundet och var dess vice ordförande från 1981 till 1986. När det ombildades till Kim Il-sungs socialistiska ungdomsförbund 1996 blev han utnämnd till dess förste sekreterare. 1986 blev han också vald till ledamot av Högsta folkförsamlingen och blev ledamot av Högsta folkförsamlingens presidium och av centralkommittén i Koreas arbetarparti. 1990-talet ledde han också Nordkoreas fotbollsförbund och den Koreanska ungdomens Taekwondo-förbund. Han erhöll titeln "Demokratiska Folkrepubliken Koreas hjälte" 1993. Han ersattes som förste sekreterare för ungdomsförbundet 1998 på grund av "hälsoskäl".

Han blev därefter utnämnd till ställföreträdande chef för Arbetarpartiets avdelning för allmänna ärenden och därefter förste partisekreterare i Hwanghae-provinsen 2006-2010. I september 2010, under Koreas arbetarpartis tredje kongress, blev han befordrad till general i Koreas folkarmé, ledamot av den centrala militärkommissionen och till suppleant i politbyrån.

Först efter Kim Jong-ils död 2011 framstod Choe som en del av det nya ledargarnityret. Efter utrensningen och avrättningen av Jang Song-Thaek i december utpekades han som den verklige makthavaren bakom Kim Jong-un. Han var då en av de fyra ledamöterna i presidiet i Koreas arbetarpartis politbyrå och vice ordförande i Koreas arbetarpartis centrala militärkommission.

Källor

North Korea Leadership Watch

Noter

Födda 1950
Nordkoreanska militärer
Nordkoreanska politiker under 2000-talet
Personer från Södra Hwanghae
Levande personer
Män
WP:Projekt Korea
Boserup (olika betydelser)

Boserup är ett danskt efternamn, som burits av bland andra:

 Anders Boserup (1940–1990), dansk fysiker 
 Caroline Boserup (född 1969), dansk journalist
 Emilie Boserup (1872–1952), dansk operasångerska
 Ester Boserup (1910–1999), dansk ekonom
 Julia Boserup (född 1991), amerikansk tennisspelare
 Niels Boserup (född 1943), dansk journalist 

Danska efternamn
Bibcode

Bibcode (även kallat "refcode") är en kompakt identifierare som används av ett antal astronomiska datasystem för att unikt ange litteraturreferenser. Den bibliografiska referenskoden (REFCODE) utvecklades ursprungligen för att användas i SIMBAD och NASA/IPAC Extragalactic Database (NED), men det blev en de facto-standard och används nu i större utsträckning, till exempel av NASA:s Astrophysics Data System som myntade termen "bibcode". Koden har en fast längd på 19 tecken och har formen:

YYYYJJJJJVVVVMPPPPA

där YYYY är året för referensen och JJJJJ är en kod som anger var referensen publicerades. När det gäller en journalreferens är VVVV volymnummer. M anger den del av tidskriften där referensen publicerades (till exempel B för ett bokstavsavsnitt), PPPP ger utgångssidnummer och A är den första bokstaven i efternamnet på den första författaren. Några exempel på koden är som följer:

Se även 
 Digital Object Identifier

Källor 
 

Dokument
Hans von Mangoldt

Hans von Mangoldt kan syfta på bland andra:

* Hans von Mangoldt (1824–1868), tysk statsvetare och nationalekonom
 Hans von Mangoldt (1854–1925), tysk matematiker
Hans von Mangoldt (född 1940), tysk jurist
Renströmska badanstalten i Stampen

Renströmska badanstalten i Stampen eller Olskroksbadet, var ett badhus i hörnet Gullbergsbrogatan-Viaduktplatsen i 12:e roten i stadsdelen Stampen i Göteborg 1910-1961.

Historia
Efter badet i Majorna var "Olskroksbadet" det första av de Renströmska filialbaden. Badmöjligheter i hemmen för de boende i Olskroken och Redbergslid fanns inte på 1920- och 30-talen. Det uppstod därför tidigt ett önskemål om att få en badanstalt anlagd i området. Gamlestadsförsamlingens kommunalförening gjorde påstötningar om detta, vilket föranledde en motion av Axel Carlander i stadsfullmäktige om anläggandet av en badinrättning. Den 12 september 1907 beslutades att en badanstalt skulle uppföras vid Gullbergsbron, strax väster om Olskrokstorget. Styrelsen för Renströmska ansökte därmed om ett lån hos drätselkammaren på 100 000 kronor. Pengarna skulle användas till en byggnad med inredning. Beloppet bestämdes först till 80 000 kronor, men höjdes då det visade sig inte räcka till. Badet förvaltades av Hagabadets styrelse. 

Badhuset blev uppfört i två våningar samt källarvåning av byggmästare Axel Engström med ritningar av arkitekt Ernst Torulf och invigdes den 1 september 1910. Konstruktör för det sanitetstekniska var ingenjör William Fagerström och leverantör var A.J.G. Bissmark & Co. Byggnaden var 80 meter lång och 26 meter bred. Badets huvudingång fanns vid hörnet mot Gullbergsbron. Omklädningsplatserna i två våningar var 63 stycken. Bassängen var 1,3 meter djup, med måtten 6,7 x 4,8 meter. Här fanns finsk bastu, 5 hytter och 4 karbad för både män och kvinnor. I öppningsannonsen kunde man läsa: "I badanstalten serveras II:dra och III:dje klass Finsk badstu samt varma bad i kar till nedanstående pris och nedan angivna tider:" Priserna varierade mellan 20 och 50 öre. Besökarna uteblev dock, och under de flesta av veckans dagar förekom sällan mer än 12-15 bad, ibland ned till 8-9 bad. "Badsinnade" blev man först på 1920-talet. Då Olskroksmotet skulle byggas, upphörde verksamheten vid Renströmska badanstalten 1961. Byggnaden revs först i mars-april 1963.

Se även
Renströmska badanstalten i Lundby
Hagabadet

Källor 

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Stampen
Byggnader ritade av Ernst Torulf
Ericus Svenonis Roslagius

Ericus Svenonis Roslagius, född 1558 i Länna socken, Uppland, död 1 oktober 1628 i Hedemora socken, var en svensk präst och riksdagsledamot.

Biografi
Ericus Svenonis var son till herr Sven, kyrkoherde i Länna socken. Född i ärkestiftet började han sin skolgång i Uppsala, men också utanför sitt hemstift, i Västerås, Örebro, Nyköping och Strängnäs, detta till följd av att föräldrarna avled och han blev mycket fattig. Han studerade sedan vid Uppsala universitet, för Petrus Jonæ och Gadolenus. Medan pesten härjade landet 1581, kunde han finna tillflykt på Haga slott i Enköping hos slottsfrun Cecilia Stenbock. Året därefter prästvigdes han. Det dröjde inte länge förrän han fick tjänst som kapellan hos biskopen i Västerås stift, Petrus Benedicti Ölandus, vilken våldsamt försökte tvinga Ericus att anta Johan III:s liturgi. Ericus lyckades fly till Tyskland, och fortsatte där sina studier. När han återvände till Sverige utnämndes han till Johan III:s hovpredikant. Ericus hade utnämningen till trots blivit omtalad för sitt motstånd till Johan III:s liturgi, och hans tid vid hovet blev inte långvarig. Efter en tid vid skolan i Hedemora utnämndes han 1592 av hertig Karl till kyrkoherde i Hedemora socken och blev inom ett år kontraktsprost. Han, och därmed hans änka, fick personliga privilegier på Vibberboda av Gustav II Adolf och drottning Kristina.

Ericus utgav några religiösa skrifter, däribland Tidsfördrif om Juletid och En liten Tröstebok emot den timliga döden.

Han var en av undertecknarna till beslutet från Uppsala möte, och var undertecknare vid riksdagen 1594.

Ericus första hustru Ingrid var dotter till hans företrädare i Hedemora, Valerianus Laurentii Cuprimontanus, och hans andra hustru Anna Bagge dömdes vara så okysk att konsistoriet uppmanade honom att aga henne.

Källor
http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/hedemora.shtml#kh15
 Jöran Jacob Thomaeus, Skandinaviens kyrko-häfder
 Aron Westén, Svenska kongl. hofclericiets historia. Del.1, afd.1-3

Födda 1558
Avlidna 1628
Män
Personer från Länna socken, Uppland
Svenska hovpredikanter
Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska kontraktsprostar
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Svenska politiker under 1500-talet
Mangold (olika betydelser)

Mangold kan avse:

Botanik
 Mangold – sortgrupp av växten beta (Beta vulgaris)

Efternamn
Mangold är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Amand Mangold (1813–1889), tysk komponist
 Erni Mangold (född 1927), österrikisk skådespelare
 Ernst Mangold (1879–1961), tysk fysiolog och näringsforskare
 James Mangold (född 1963), amerikansk regissör
 Maud Mangold (född 1954), svensk författare

Företag 
 Mangold fondkommission, svenskt börsnoterat företag

Rättsfall
Mangold mot Helm (C-144/04) var ett rättsfall inför EU-domstolen.

Se även 

 Mangoldt
 Mangolt

Tyska efternamn
Wilhelm Mangold (teolog)

Wilhelm Julius Mangold, född den 20 november 1825 i Kassel, död den 1 mars 1890 i Bonn, var en tysk teolog.

Mangold studerade teologi i Halle, Marburg och Göttingen, för bland andra Tholuck och Henke, samt blev extra ordinarie professor i teologi 1857 i Marburg samt ordinarie 1872 i Bonn. Mangold gjorde sig känd som framstående bibelkritiker, som dock tog bestämt avstånd från den så kallade Tübingenskolan. Bland hans skrifter kan nämnas Die Irrlehrer der Pastoralbriefe (1856), Der Römerbrief und seine geschichtlichen Voraussetzungen (1884) och 32 Predigten gehalten in den Jahren 1846-1882 (1891).

Källor 

 

Bibelforskare
Tyska professorer i teologi
Personer verksamma vid Marburgs universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Kassel
Födda 1825
Avlidna 1890
Män
Ugglan
Carl Amand Mangold

Carl Ludwig Amand Mangold, född den 8 oktober 1813 i Darmstadt, död den 4 augusti 1889 i Oberstdorf, var en tysk tonsättare. Han var bror till Wilhelm Mangold.

Mangold övertog 1839 ledningen av musikföreningen i Darmstadt, blev hovmusikdirektör 1848 och ledde 1869–1873 Mozartverein. Han är mest känd genom sina manskvartetter ("I skogen" med flera), men har även komponerat visor, oratorier, operor, kantater, konsertdramer, symfonier och kammarmusik.

Källor

Externa länkar 

 

Tyska klassiska kompositörer
Tyska musiker under 1800-talet
Personer från Darmstadt
Födda 1813
Avlidna 1889
Män
Ugglan
Peter Olofsson

Peter Olofsson kan avse:
Peter Olofsson (handbollsspelare) född 1957
Peter Olofsson (fotbollsspelare) född 1975
Peter Olofsson (politiker) född 1967
Petrus av Skänninge död 1378, heliga Birgittas biktfar

Se även
Petrus Olai
Timo Flloko

Timo Flloko, född Timoleo Flloko 26 april 1948 i Peja i Jugoslavien, är en albansk skådespelare och låtskrivare.

Flloko föddes 1948 i staden Peja i Kosovo till en familj som härstammar från Gjirokastër i Albanien. Han studerade på gymnasiet i Vlora och senare i Tirana. Flloko är utöver sin filmkarriär även lärare vid Universiteti i Arteve i Tirana. 

Flloko debuterade som skådespelare år 1967 i filmen Gadhnjim mbi vdekjen och har efter det spelat in flertalet filmer där huvuddelen är albanska. Han är främst känd för filmerna Syri magjik (2005), Lulekuqet mbi mure (1976) och Liri a vdekje (1979). Flloko är även en framgångsrik låtskrivare. Han har bland annat skrivit två vinnarbidrag i Kënga Magjike. Dels "Për një çast më ndali zemra" som vann 2000 och "Hape veten" 2007. Han skrev även låten "Të ndjej të huaj" som slutade tvåa 2006. 

Timo Flloko är gift med regissören Vera Grabocka och tillsammans har de 1 barn.

Referenser 

Födda 1948
Män
Albanska låtskrivare
Albanska skådespelare
Levande personer
Personer från Peja
Personer i Albanien under 1900-talet
Personer i Albanien under 2000-talet
Peter Olsson

Peter Olsson kan avse:
Peter Olsson i Vallby (1830–1914), lantbrukare och riksdagsman
Peter Magnus Olsson, född 1857, riksdagspolitiker
Peter Olsson (1838–1923), natur- och fornforskare
Peter J. Olsson, född 1958, journalist
Peter Olsson, född 1961, musiker
Peter Olsson, född 1974, ishockeyspelare, numera Peter Iversen
Peter Olsson (friidrottare)
Peter Olsson (radiojournalist) (född 1964), journalist och kanalchef

Se även
Petrus Olai
Petrus Olai

Petrus Olai, latinisering av Peter eller Per Olsson eller Olofsson, kan avse:
 Petrus Olai Dalekarlus 
Petrus Fontelius
 Petrus Stjernman  
 Petrus Olai (kyrkoherde i Nås)
 Petrus av Alvastra

Se även
Per Olsson
Per Olofsson
Peter Olofsson (olika betydelser)
Peter Olsson (olika betydelser)
Hans von Mangoldt (matematiker)

Hans Carl Friedrich von Mangoldt, född den 18 maj 1854 i Weimar, död den 27 oktober 1925 i Danzig, var en tysk matematiker. Han var son till nationalekonomen Hans von Mangoldt och farfar till juristen Hans von Mangoldt.

von Mangoldt avlade sin filosofie doktorsgrad 1878 vid Berlins universitet, där hans handledare var Ernst Kummer och Karl Weierstrass. Hans habilitation ägde rum vid Freiburgs universitet, under Ferdinand von Lindemanns ledning. von Mangoldt bidrog till beviset av primtalssatsen genom att leverera bevisningen till två påståenden i Bernhard Riemanns viktiga uppsats Ueber die Anzahl der Primzahlen unter einer gegebenen Grösse. Riemann själv hade endast lämnat ofullständig bevisning till sina påståenden. Mangoldt var verksam som professor vid Königlich Rheinisch-Westphälische Polytechnische Schule zu Aachen, där han efterträddes av Otto Blumenthal.

Se även 
 Mangoldtfunktionen
 Riemann–von Mangoldts formel

Källor 

 

Tyska professorer i matematik
Talteoretiker
Tyska matematiker under 1800-talet
Tyska matematiker under 1900-talet
Personer från Weimar
Födda 1854
Avlidna 1925
Män
Mineralisering (geologi)

Mineralisering kan inom geologi syfta till den process där en mineralförekomst uppkommer genom att ämnen tillförs och koncentreras på en plats. En mineralisering kan även syfta på en mineralförekomst som är en ovanlig koncentration av malmmineral som vid brytning inte behöver vara ekonomiskt lönsam.

Mineraliseringar kan vara antingen syngenetiska eller epigenetiska. En syngenisk mineralisering sker samtidigt som bildandet av den omgivande bergarten medan epigeniska mineraliseringar sker efter detta.

Hydrotermala mineraliseringar
Hydrotermal mineralisering är en mineralisering genom påverkan av varma vattenlösningar - hydrotermala lösningar (även kallade hydrotermiska lösningar).

Teletermal mineralisering
Teletermal mineralisering sker genom vattenlösningar mycket nära jordytan vid relativt låga temperatuter.

Epitermal mineralisering
Epitermal mineralisering sker genom påverkan av varma vattenlösningar vid relativt låga temperaturer och tryck. Temperaturerna är mellan 50 och 200°C och trycket motsvarar det vid ytan till det motsvarande ett djup på 1500 meter.

Mesotermal mineralisering
En mesotermal mineralisering sker genom vattenlösningar vid temperaturer på 200-300 °C och ett tryck motsvarande det som finns vid ett djup på 1 200-4 500 meter.

Hypotermal mineralisering
Hypotermal mineralisering sker genom påverkan av varma vattenlösningar vid höga temperaturer och tryck.Trycket motsvarar det på ett djup av 3000-15 000 meter och temperaturerna ligger på 300 - 600 °C.

Se även 
 Järnmalmsmineralisering

Källor
Nationalencyklopedin på nätet - http://www.ne.se
http://www.mindat.org
Encyclopædia Britannica: Hydrothermal mineral deposit & Hydrothermal solution läst datum:13dec2013

Noter

Geologi
Mineralogi
Ericus Svenonis

Ericus Svenonis, latinisering av Erik Svensson, kan avse:

 Erik Svensson (biskop)
  Ericus Svenonis Roslagius
 Ericus Svenonius Emporagrius

Se även
Erik Svensson