kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kurfurstendömet Hessen

Kurfurstendömet Hessen även kallat Kurhessen, var ett kurfurstendöme i Tyska förbundet, 1803–1807 samt 1813–1866. Efter tyska enhetskriget 1866 annekterades det av Preussen och uppgick i provinsen Hessen-Nassau. Större delen av Kurhessen ingår idag i förbundslandet Hessen.

Geografi
Kurfurstendömet Hessen bestod av stamlandet (egentliga Hessen),
furstendömet Hersfeld, storhertigdömet Fulda,
furstendömet Hanau, grevskapet Schaumburg,
herrskapet Schmalkalden och några smärre områden.

Historia
Hessen-Kassel fick kurvärdighet 1803 och kallades därefter Kurfurstendömet Hessen eller kort Kurhessen. Även om Tysk-romerska riket upplöstes tre år senare, fortsatte kurfurstarna av Hessen att använda sin kurfurstetitel ända till 1866. Under Napoleonkrigen erövrades Hessen-Kassel av fransmännen och 1807–1813 tillhörde området Kungariket Westfalen, men återfick sedan självständighet under samme furste som tidigare.

Som ytterligt reaktionär gjorde sig Vilhelm I mycket impopulär. Hans son Wilhelm II av Hessen-Kassel måste 1831 underteckna en förhållandevis demokratisk konstitution. Denne förlade sitt residens i Hanau och utnämnde sonen Vilhelm II av Hessen-Kassel till medregent. Tillsammans med ministern Ludwig Hassenpflug förde de en energisk kamp mot lantdagen. Sonen Fredrik Vilhelm I av Hessen-Kassel tvingades till stora eftergifter 1848 men fick övertaget under reaktionen 1850.

Lantdagen upplöstes, en av kurfursten tillkallad bayersk-österrikisk armékår besatte landet, och 1852 infördes en ny, författning med en mer kringskuren demokrati. Preussarna, som samarbetade med den liberala oppositionen, blandade sig upprepade gånger i landets angelägenheter och tvingade 1862 fursten att åter införa författningen av 1831.

Kurhessen ställde upp på Österrikes sida i det tyska inbördeskriget 1866, varefter det annekterades av Preussen som provinsen Hessen-Nassau. Den siste kurfursten hade ingen direkt legitim arvinge, utan huvudmannaskapet för ätten övergick till hans syssling Fredrik Wilhelm, som använde sig av titeln lantgreve av Hessen-Kassel, även om ätten inte längre hade någon suverän furstevärdighet.

Kurfurstar (1803–1866)
 (1785–) 1803–1821 Vilhelm I av Hessen-Kassel (i exil 1807–1813)
 1821–1847 Vilhelm II av Hessen-Kassel
 1847–1866 Fredrik Vilhelm I av Hessen-Kassel, avled barnlös 1875

Källor

Hessens historia
Historiska tyska stater
Stater och territorier bildade 1803
Stater och territorier upplösta 1866
Historiska monarkier
Smålands Dagblad

Smålands Dagblad är en oberoende liberal tredagarstidning som publicerar nyheter dygnet runt på smalandsdagblad.se med spridningsområde i Nässjö och Sävsjö kommun.

Tidningen grundades 1922. Tidningen gick 1987 samman med Smålands-Tidningen, men återuppstod som egen edition 2013. Idag ingår den i Bonnier News Local och SmT-gruppen tillsammans med Smålands-Tidningen,  Vetlanda-Posten och Tranås Tidning.

Tidningen var några månader under 1922 en eftermiddagstidning med Gustaf Hilding Lundberg som redaktör och ansvarig utgivare. År 1929 återuppstod tidningen, nu som morgontidning och med Hjalmar Weiland som ansvarig utgivare i 27 år. Tidningen har redaktioner i Nässjö och Sävsjö. Redaktionen i Sävsjö delas med Vetlanda-Posten, vars spridningsområde även omfattar Sävsjö kommun. Chefredaktör och ansvarig utgivare är Johan Hedberg.

Upplaga: 5 100 (TS 2021)

Räckvidd: 17 000 (Orvesto 2021)

Externa länkar
Officiell webbplats

Dagstidningar startade 1922
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Zeises salt

Zeises salt eller kaliumtriklor(eten)platinat(II) är en kemisk förening med formeln K[PtCl3(C2H4)]·H2O, och är ett gult ämne som är stabillt i luft. Anjonen är ett koordinationskomplex som innehåller en η2-etenligand och en platinaatom med kvadratisk planär geometri. Detta salt är av historisk betydelse inom metallorganisk kemi som ett av de första exemplen på ett alkenkomplex.

Historik
Zeises salt var en av de första metallorganiska föreningar som beskrevs. Upptäckare var den danske kemisten William Christopher Zeise, som framställde föreningen på 1820-talet när han undersökte reaktionen mellan platina(IV)klorid (PtCl4) och etanol, och föreslog att föreningen som skapades innehöll eten. Justus von Liebig, som var mycket inflytelserik inom kemin vid denna tid, kritiserade vid upprepade tillfällen Zeises idé om föreningens struktur, men Zeises teorier fick slutligt stöd 1868 när Birnbaum framställde komplexförenigen genom att använda eten.

Zeises salt fick en hel del uppmärksamhet under 1800-talets andra halva eftersom dåtidens kemister inte kunde beskriva dess molekylära struktur på ett rimligt sätt. Denna frågeställning förblev olöst till röntgendiffraktion började användas för strukturstudier på 1900-talet.

Zeises salt stimulerade omfattande forskning inom metallorganisk kemi, som ledde till att nya koncept såsom hapticitet infördes. Dewar-Chatt-Duncansonmodellen förklarar hur metallatomen koordineras till dubbelbindningen i eten.

Källor

Platina
Metallorganiska föreningar
Platinaföreningar
Bror-Eric Bergqvist

Bror-Eric Bergqvist, född 6 april 1944 i Delsbo, död 29 augusti 2013 i Bjuråker, var en svensk konstnär och bygdemålare verksam under namnet Bror-Eric.. 

Bergquist visade som ung talang för teckning och hans föräldrar tänkte skicka honom för vidare studier vid Konstfack, men ekonomin tillät inte det, varför en lokal konstnär i Delsbo fick ge honom grundläggande kunskaper. Han fick efter avslutad skolgång anställning som dekoratör på varuhuset Domus i Ljusdal och flyttade 1962 till Skara där han arbetade som dekoratör. I Skara började han måla och ställa ut sin konst och blev i tidningarna kallad Porrmålaren från Skara eftersom mycket av konsten bestod av nakenstudier. I slutet av 1960-talet flyttade han åter till Hälsingland där han 1970 inredde en ateljé och utställningslokal i gamla Kyrkskolan i Bjuråker för att arbeta på heltid som konstnär.

Han var bland annat känd för sina naturmotiv från Hälsingland. 1 december 2013 förärades Bror-Eric med en stjärna på Glada Hudik Walk of Fame i Hudiksvall. Bergqvist finns representerad vid Nationalmuseum i Stockholm

Källor
lokalradion
hemsida om Eric Bergquist konst

Referenser

Svenska målare under 1900-talet
Personer från Delsbo socken
Män
Födda 1944
Avlidna 2013
Representerade vid Nationalmuseum
Harald Nielsen (författare)

Harald Charles Christian Anton Nielsen, född 20 april 1879 i Köpenhamn, död 9 december 1957, var en dansk författare och journalist.

Nielsen blev student och erhöll en magistergrad 1905. Han var medarbetare i Illustreret Tidende, Tilskueren med flera tidskrifter och tdningar, År 1910-1920 redigerade han den polemiska veckotidningen Ugens Tiskuer och tillhörde 1917-20 vänstertidningen Københavns redaktion. Nielsen var ursprungligen präglad av köpenhamnsk radikalism men vände sig mot de ledande kretsarna inom litteratur och politik, särskilt brandesianismen bland annat i uppsatsen Om Realisme (1904) och Systemet Politiken (1907). Som moralist ställde han gammaldags rättskaffenhet mot samtidens slapphet och moralupplösning. En lång rad böcker under titeln Af Tidens Træk (1909-, däribland Moderne Ægteskap 1919, svensk översättning 1920) rymmer hans angrepp på tidsandan. Hans främsta estetiska kritik finns i samlingen Moderne Litteratur (2 band, 1904 och 1923) och Vej og Sti (1916). Andra kända verk är Holberg i Nutidsbelysning (1923) och Literære Mirakler (1933). Nielsens Selvforsvar og Landeværn är delvis självbiografisk. Nielsen var i form och metod påverkad av Fredrik Böök.

Nielsen var antisemit och tyskvän, men kom trots det aldrig att direkt samarbeta med tyskarna under andra världskriget. Han var även skribent i den danska nationalsocialistiska tidskriften Kamptegnet.

Källor 

 

Danska journalister
Danska författare under 1900-talet
Födda 1879
Avlidna 1957
Män
Stora Abborrasjön

Stora Abborrasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Abborrasjön, Småland, sjö i Gislaveds kommun och Tranemo kommun,  (16 ha)
Stora Abborrasjön (Skephults socken, Västergötland, 637972-132538), sjö i Marks kommun och Svenljunga kommun,  (11,3 ha)
Stora Abborrasjön (Skephults socken, Västergötland, 638437-132494), sjö i Borås kommun och Marks kommun,  (17,9 ha)
Stora Abborrasjön (Örsås socken, Västergötland), sjö i Svenljunga kommun,

Se även
Abborrasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Abborrsjön

Stora Abborrsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Abborrsjön, Halland, sjö i Kungsbacka kommun,  (10 ha)
Stora Abborrsjön, Västergötland, sjö i Tranemo kommun,

Se även
Abborrsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Agnsjö

Stora Agnsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Agnsjö, Halland, sjö i Falkenbergs kommun,  (15,8 ha)
Stora Agnsjö, Västergötland, sjö i Borås kommun,  (4,88 ha)
Stora Agnsjön (Hemsjö socken, Västergötland), sjö i Alingsås kommun,  (10,4 ha)
Stora Agnsjön (Horreds socken, Västergötland), sjö i Marks kommun,  (64,2 ha)
Stora Agnsjön (Seglora socken, Västergötland), sjö i Borås kommun,  (1,9 ha)
Stora Agnsjön (Örsås socken, Västergötland), sjö i Svenljunga kommun, 
Stora Agnsjön, sjö i Tierps kommun och Östhammars kommun,  (21,3 ha)

Se även
Agnsjö

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Angsjön

Stora Angsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Angsjön, Blekinge, sjö i Ronneby kommun,  (36,5 ha)
Stora Angsjön, Halland, sjö i Falkenbergs kommun,  (11,2 ha)

Se även
Angsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Asjön

Stora Asjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Asjön (Nösslinge socken, Halland), sjö i Falkenbergs kommun och Varbergs kommun,  (16,6 ha)
Stora Asjön (Rolfstorps socken, Halland), sjö i Varbergs kommun,  (8,39 ha)

Se även
Asjön (olika betydelser)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Axel Nielsen

Axel Eduard Hjorth Nielsen, född 30 december 1880, död 22 maj 1951, var en dansk nationalekonom.

Nielsen blev proesor i statsvetenskap vid Köpenhamns universitet 1911. Han var medlem i prisregleringskommissionen 1914-21, medlem i Nationalbankens representanskap, ordförande i Nationaløkonomisk Forening med mera. Nielsens främsta vetenskapliga verk var Bankpolitik (2 band, 1923-30), vars första del översiktligt behandlade bank- och penningteorin och andra del ger en översikt över de mest betydande ländernas bankväsende. Bland övriga vetenskapliga verk märks Forholdet mellem Nationaløkonomiens Teori og Politik (1912), Den skandinaviske Møntunion (1917) och Dänische Wirtschafsgeschichte (1933).

Källor 
 

Danska nationalekonomer
Personer i Danmark under 1900-talet
Födda 1880
Avlidna 1951
Män
Asjön (olika betydelser)

Asjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Asjön, sjö i Olofströms kommun,  (5,92 ha)
Lilla Asjön, sjö i Falkenbergs kommun, 
Stora Asjön (Nösslinge socken, Halland), sjö i Falkenbergs kommun och Varbergs kommun,  (16,6 ha)
Stora Asjön (Rolfstorps socken, Halland), sjö i Varbergs kommun,  (8,39 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Avtjärn

Stora Avtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Avtjärnen (Järna socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun, 
Stora Avtjärnen (Mora socken, Dalarna), sjö i Mora kommun,  (7,62 ha)

Se även
Avtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Axsjön

Stora Axsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Axsjön, Småland, sjö i Västerviks kommun,  (19,6 ha)
Stora Axsjön (Lerbäcks socken, Närke), sjö i Askersunds kommun,  (7,51 ha)
Stora Axsjön (Tysslinge socken, Närke), sjö i Örebro kommun,  (50,5 ha)

Se även
Axsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Bjursjön

Stora Bjursjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Bjursjön, Västergötland, sjö i Skövde kommun,  (23,6 ha)
Stora Bjursjön, Västmanland, sjö i Skinnskattebergs kommun,  (11,3 ha)
Stora Bjursjön, Värmland, sjö i Filipstads kommun,  (80,7 ha)
Stora Bjursjön, Dalarna, sjö i Smedjebackens kommun,  (42,3 ha)

Se även
Bjursjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Bjurtjärn

Stora Bjurtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Bjurtjärnen, Värmland, sjö i Årjängs kommun, 
Stora Bjurtjärnet, sjö i Säffle kommun,  (5,98 ha)
Stora Bjurtjärnen (Norrbärke socken, Dalarna), sjö i Smedjebackens kommun,  (1,8 ha)
Stora Bjurtjärnen, Dalarna, sjö i Falu kommun,  (22,4 ha)

Se även
Bjurtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Björksjön

Stora Björksjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Björksjön, Halland, sjö i Hylte kommun, 
Stora Björksjön, Småland, sjö i Uppvidinge kommun,  (55,6 ha)

Se även
Björksjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Björngölen

Stora Björngöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Björngöl, sjö i Västerviks kommun, 
Stora Björngölen (Hycklinge socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun, 
Stora Björngölen (Kisa socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun,

Se även
Björngöl

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Björntjärnen

Stora Björntjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Björntjärnen, Värmland, sjö i Hagfors kommun, 
Stora Björntjärnet, sjö i Eda kommun,  (1,2 ha)
Stora Björntjärnen (Mora socken, Dalarna), sjö i Mora kommun,  (1,7 ha)
Stora Björntjärnen (Järna socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun,  (9,27 ha)
Stora Björntjärnen (Ore socken, Dalarna), sjö i Rättviks kommun, 
Stora Björntjärnen, Hälsingland, sjö i Ljusdals kommun,  (9,68 ha)

Se även
Björntjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Bondtjärn

Stora Bondtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Bondtjärnen, Värmland, sjö i Hagfors kommun, 
Stora Bondtjärnen, Dalarna, sjö i Smedjebackens kommun,  (8 ha)

Se även
Bondtjärn, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Bosjön

Stora Bosjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Bosjön, Värmland, sjö i Filipstads kommun,  (28,7 ha)
Stora Bosjön, Dalarna, sjö i Hedemora kommun,  (46,6 ha)

Se även
Bosjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Bredsjön

Stora Bredsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Bredsjön, Västmanland, sjö i Hällefors kommun,  (58,8 ha)
Stora Bredsjön, Dalarna, sjö i Hedemora kommun,  (24,6 ha)

Se även
Bredsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Dalsjön

Stora Dalsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Dalsjön, Västergötland, sjö i Borås kommun,  (60,5 ha)
Stora Dalsjön, Hälsingland, sjö i Bollnäs kommun och Ljusdals kommun,  (2,52 km²)

Se även
Dalsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Dammen

Stora Dammen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Dammen, Småland, sjö i Eksjö kommun,  (10,7 ha)
Stora Dammen (Göteborg, Västergötland), sjö i Göteborgs kommun, 
Stora Dammen (Ods socken, Västergötland), sjö i Herrljunga kommun, 
Stora Dammen, Dalsland, sjö i Dals-Eds kommun,  (1,8 ha)
Stora Dammen, Södermanland, sjö i Botkyrka kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Dammsjön

Stora Dammsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Dammsjön, Halland, sjö i Varbergs kommun, 
Stora Dammsjön, Närke, sjö i Örebro kommun,  (6,5 ha)
Stora Dammsjön, Västmanland, sjö i Norbergs kommun,  (4,88 ha)
Stora Dammsjön (Hedemora socken, Dalarna), sjö i Hedemora kommun och Säters kommun,  (29,1 ha)
Stora Dammsjön (Norrbärke socken, Dalarna), sjö i Smedjebackens kommun,  (58 ha)
Stora Dammsjön (Stora Tuna socken, Dalarna), sjö i Borlänge kommun,  (22,3 ha)

Se även
Dammsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Jais Nielsen

Johannes "Jais" Knud Ove Nielsen, född 23 april 1885, död 8 november 1961, var en dansk målare och keramiker.

Biografi 
Nielsen var medlem av Den Frie Udstilling. Han fick mindre betydelse genom sitt av Karl Isakson påverkade modernt breda måleri än genom sin keramik. Under 1910-talet tillhörde han det danska avantgardet och framträdde med ett formsträngt, lätt kubistiskt måleri, som från 1920-talet fick en mer målerisk karaktär.

Genom sin keramik, där han med framgång blandade element från det gamla Egypten och Kina, fick Nielsen 1920 anställning på Den Kongelige Porcelænsfabrik. Han övergick då från det rikt bemålade lergodset till det vanligen monokroma starkeldsgodset och skapade en rad arbeten av materialpräglad, primitiv mus i formen och med en personlig humor i greppet på bibliska motiv. Enastående genom sin storlek och sin formgiva är Krukmakaren, med turkosblå glasyr (1925, Designmuseum Danmark, Köpenhamn) och han är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum och Nationalmuseumi Stockholm.

Källor

Noter  

Representerade vid Göteborgs konstmuseum 
Danska keramiker
Danska målare under 1900-talet
Födda 1885
Avlidna 1961
Män
Svensk uppslagsbok
Representerade vid Nationalmuseum
Stora Djupasjön

Stora Djupasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Djupasjön (Örby socken, Västergötland), sjö i Marks kommun,  (7,45 ha)
Stora Djupasjön (Östra Frölunda socken, Västergötland), sjö i Svenljunga kommun,  (34,6 ha)

Se även
Djupasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Djupsjön

Stora Djupsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Djupsjön, Västergötland, sjö i Karlsborgs kommun, 
Stora Djupsjön, Södermanland, sjö i Nyköpings kommun,  (10,6 ha)

Se även
Djupsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Ilica 1

Ilica 1 är en 70 m hög byggnad vid Ban Jelačićs torg och gatan Ilica i Zagreb i Kroatien. Byggnadens adress är Ilica 1 vilket den även är uppkallad efter.

Smeknamn 
Utöver namnet Ilica 1 kallas byggnaden även för Ilicas skyskrapa (kroatiska: Ilički neboder), Skyskrapan vid Ilica (Neboder u Ilici) eller Skyskrapan (Neboder). Dess smeknamn som antyder att byggnaden är en skyskrapa har sitt ursprung i att den var den högsta byggnaden i landet då den uppfördes.

Historik 
Byggnaden uppfördes 1957-1958 enligt ritningar av trion Slobodan Jovičić, Josip Hitil och Ivan Žuljević. Den officiella invigningen hölls den 22 augusti 1959. Vid invigningen var den det dåvarande Jugoslaviens högsta byggnad och den första byggnaden med en fasad i aluminium. Byggnaden genomgick renovering 2006-2008 varpå de ursprungliga klara glasen byttes ut mot gråtonade.

Zagreb Eye 
Under renoveringen 2006-2008 stängdes observationsdäcket på byggnadens högsta våning. 2013 öppnades observationsdäcket under namnet Zagreb Eye och allmänheten har sedan dess återigen tillträde till  observationsdäcket som erbjuder besökare en vidsträckt vy över Zagreb.

Referenser

Noter

Skyskrapor i Zagreb
Donji grad
Arkitekturåret 1958
Stora Dämmet

Stora Dämmet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Dämmet (Angereds socken, Västergötland), sjö i Göteborgs kommun, 
Stora Dämmet (Råda socken, Västergötland), sjö i Härryda kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Fisklösen

Stora Fisklösen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Fisklösen, Östergötland, sjö i Finspångs kommun, 
Stora Fisklösen, Västmanland, sjö i Hällefors kommun, 
Stora Fisklösen (Silvbergs socken, Dalarna), sjö i Säters kommun,  (13,4 ha)
Stora Fisklösen (Stora Skedvi socken, Dalarna), sjö i Säters kommun,  (23,3 ha)
Stora Fisklösen (Svärdsjö socken, Dalarna), sjö i Falu kommun,

Se även
Fisklösen

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Färgen (olika betydelser)

Färgen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Färgen, Småland, sjö i Hylte kommun,  (6,27 km²)
Södra Färgen, sjö i Hylte kommun,  (2,83 km²)
Färgen, två sjöar i Alingsås kommun, 
Lilla Färgen, sjö i Alingsås kommun,  (41,2 ha)
Stora Färgen, Västergötland, sjö i Alingsås kommun,  (6,03 km²)

Se även
 Färg (olika betydelser)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Fäsjön

Stora Fäsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Fäsjön (Hålanda socken, Västergötland), sjö i Ale kommun, 
Stora Fäsjön (Lena socken, Västergötland), sjö i Vårgårda kommun,  (16,2 ha)

Se även
Fäsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Jakob Nielsen

Jakob Nielsen kan syfta på bland andra:

* Jacob Nielsen, halländsk greve i slutet av 1200- och början av 1300-talet
 Jakob Nielsen (1830–1901), dansk författare
 Jakob Nielsen (1890–1959), dansk matematiker
 Jakob Nielsen (1900–1979), dansk skådespelare
 Jakob Nielsen (född 1957), dansk datalog
Teen Spirit (deodorant)

Teen Spirit är en deodorant som till en början såldes av Mennen, men som sedan 1992 säljs av Colgate-Palmolive efter att de köpt upp Mennen. Deodoranten började säljas av Mennen tidigt under 1991 och efter mycket marknadsföring blev märket populärt främst hos flickor i tonåren. Efter att Colgate-Palmolive köpt upp Mennen började de planera för en serie hårvårdsprodukter som skulle använda sig av namnet Teen Spirit. Dessa lanserades i augusti 1992 och sålde till en början väl. Dock försvann dess popularitet relativt snabbt och Colgate-Palmolive valde att upphöra med denna serie hårvårdsprodukter. Teen Spirit återgick till att enbart vara en deodorant, nu i stiftformat.

Teen Spirit är även känt för att ha gett upphovet till titeln på Nirvanas låt "Smells Like Teen Spirit", som släpptes i september 1991. Bandets sångare Kurt Cobain kom på namnet på låten när hans vän Kathleen Hanna, den dåvarande sångerskan i riot grrrl-bandet Bikini Kill, sprejade orden "Kurt smells like Teen Spirit" på hans vägg. Eftersom de båda tidigare hade diskuterat ämnen såsom anarkism och punkrock antog Cobain att meningen hade någon sorts revolutionär mening. Det Hanna egentligen menade var att Cobain doftade som just deodoranten, som hans dåvarande flickvän Tobi Vail brukade använda. Cobain hävdade att han inte kände till att någon sådan deodorant existerade förrän några månader efter att singeln hade släppts.

Dofter 
Pink Crush
Sweet Strawberry
Berry Blossom (existerar inte längre)
Pop Star (existerar inte längre)
Baby Powder Soft (existerar inte längre)
Romantic Rose (existerar inte längre)
California Breeze (existerar inte längre)
Ocean Surf (existerar inte längre)
Caribbean Cool (existerar inte längre)
Orchard Blossom (existerar inte längre)

Externa länkar 
Den officiella hemsidan

Varumärken för dagligvaror
Hygienartiklar
Colgate-Palmolive
Stora Gransjön

Stora Gransjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Gransjön, Småland, sjö i Vimmerby kommun,  (14,3 ha)
Stora Gransjön, Västergötland, sjö i Svenljunga kommun, 
Stora Gransjön (Godegårds socken, Östergötland), sjö i Motala kommun, 
Stora Gransjön (Kvillinge socken, Östergötland), sjö i Norrköpings kommun,  (7,25 ha)
Stora Gransjön, Uppland, sjö i Norrtälje kommun,  (20,7 ha)
Stora Gransjön, Värmland, sjö i Sunne kommun,  (68,8 ha)
Stora Gransjön, Dalarna, sjö i Hedemora kommun,  (26,4 ha)

Se även
Gransjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Gravtjärnen

Stora Gravtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Gravtjärn, sjö i Årjängs kommun, 
Stora Gravtjärnen (Floda socken, Dalarna), sjö i Gagnefs kommun,  (15,9 ha)
Stora Gravtjärnen (Leksands socken, Dalarna), sjö i Leksands kommun,  (21,8 ha)

Se även
Gravtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Stora Grytgöl

Stora Grytgöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stora Grytgölen (Döderhults socken, Småland), sjö i Oskarshamns kommun,  (12 ha)
Stora Grytgölen (Rumskulla socken, Småland), sjö i Vimmerby kommun, 
Stora Grytgölen, Östergötland, sjö i Linköpings kommun,

Se även
Grytgöl (olika betydelser)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn