kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Krunoslav Slabinac

Krunoslav "Kićo" Slabinac, född 28 mars 1944 i Osijek, död 13 november 2020 i Zagreb, var en kroatisk sångare och politiker.

Efter att Slabinac gav ut sin första singel, Plavuša, 1969 blev han snabbt en av Jugoslaviens mest populära artister. Han fick sitt genombrott då han vann Opatijafestivalen 1970 med låten Više nećeš biti moja. Året därpå deltog han i Jugovizija, den jugoslaviska uttagningen till Eurovisionen, med bidraget Tvoj dječak je tužan och vann. I Eurovision Song Contest kom han på fjortondeplats med 68 poäng. Hans deltagande i tävlingen var också en bidragande orsak till hans växande popularitet i Jugoslavien. Han har även deltagit i Jugovizija 1970 och 1973. I mitten av 70-talet genomförde han även en turné i USA. Vid denna tid började hans musik också bli mer influerat av folkmusik från den kroatiska regionen Slavonien och texterna handlade inte sällan om hemstaden Osijek. Han gjorde också framträdanden i slavonisk folkdräkt, vilket var kontroversiellt i Jugoslavien vid denna tid, då det sågs som ett uttryck för kroatisk nationalism. Han har även varit verksam som politiker och var ledamot i det kroatiska parlamentet 1997–2001.

Kićo dog på ett sjukhus i Zagreb den 13 november 2020 av komplikationer som följde en hjärtoperation under sommaren 2020.

Diskografi 
 Studioalbum 
 Tvoj dječak je tužan (1971)
 Tužna Je Anuška (1972)
 Hej bećari (1975)
 Da Sam Tvoje Riječi Slušao Majko (1976)
 Pružimo Si Ruke (1976)
 Pusti noćas svoje kose (1978)
 Seoska sam lola (1979)
 Rock and Roll (1981)
 Svatovac (1983)
 Dok Sanjaš (1984)
 Krunoslav Slabinac (1984)
 Christmas with Kićo (1984)
 Rock and Roll 2 (1985)
 Stani suzo (1985)
 Dal' se sjećaš (1986)
 Oj, garava, garava (1987)
 Tiho, tiho uspomeno (1988)
 Za tebe (1991)
 Ako zora ne svane (1995)
 Sve najbolje (1995)
 Zlatna kolekcija (2006)

 Singlar 
 Plavuša (1969)
 Cvijet čežnje (1970)
 Ne pitaj s kim ni zašto (1970)
 U dugim noćima (1970)
 Vjenčanja neće biti (1970)
 Čija si (1971)
 Pusti da te vodim (1971)
 Tragovi (1971)
 Tri slatke riječi (1971)
 Zbog jedne divne crne žene (1972)
 Idi (1973)
 Plavi pingvin (1973)
 U ime slobode (1974)
 Kad su tukle stare ure (1979)
 Letaj mi gulabe (1989)

Referenser 

Födda 1944
Avlidna 2020  
Män
Personer från Osijek
Kroatiska popsångare
Artister som representerat Jugoslavien i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 1971
Kroatiska politiker
Bladtjärn

Bladtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bladtjärnen, Västmanland, sjö i Skinnskattebergs kommun,  (1 ha)
Bladtjärnen (Heds socken, Västmanland), sjö i Skinnskattebergs kommun, 
Bladtjärnen (Ljusnarsbergs socken, Västmanland), sjö i Ljusnarsbergs kommun, 
Bladtjärnen (Ramnäs socken, Västmanland), sjö i Surahammars kommun, 
Bladtjärnen (Bjursås socken, Dalarna), sjö i Falu kommun, 
Bladtjärnen (Floda socken, Dalarna), sjö i Gagnefs kommun,  (3,6 ha)
Bladtjärnen (Gagnefs socken, Dalarna), sjö i Gagnefs kommun, 
Bladtjärnen (Ludvika socken, Dalarna), sjö i Ludvika kommun, 
Bladtjärnen (Ore socken, Dalarna), sjö i Rättviks kommun, 
Bladtjärnen (Solleröns socken, Dalarna, 674128-142151), sjö i Mora kommun, 
Bladtjärnen (Solleröns socken, Dalarna, 674717-142377), sjö i Mora kommun, 
Bladtjärnen (Stora Tuna socken, Dalarna), sjö i Borlänge kommun, 
Bladtjärnen (Särna socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun, 
Bladtjärnen (Säters socken, Dalarna), sjö i Säters kommun, 
Stora Bladtjärnen, sjö i Smedjebackens kommun, 
Bladtjärnen (Alfta socken, Hälsingland), sjö i Ovanåkers kommun, 
Bladtjärnen (Hanebo socken, Hälsingland), sjö i Bollnäs kommun, 
Bladtjärnen (Los socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Bladtjärnen (Ramsjö socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Bladtjärnen (Föllinge socken, Jämtland), sjö i Krokoms kommun, 
Bladtjärnen (Åsarne socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun, 
Bladtjärnen (Holms socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun, 
Bladtjärnen (Ljustorps socken, Medelpad), sjö i Timrå kommun, 
Bladtjärnen (Sättna socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun,  (5,33 ha)
Bladtjärnen (Tuna socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun, 
Bladtjärnen (Anundsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Bladtjärnen (Bjurholms socken, Ångermanland), sjö i Bjurholms kommun, 
Bladtjärnen (Gideå socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Bladtjärnen (Skorpeds socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Bladtjärnen (Trehörningsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun,  (3,5 ha)
Bladtjärnen (Viksjö socken, Ångermanland), sjö i Härnösands kommun, 
Bladtjärnen, Norrbotten, sjö i Piteå kommun, 
Bladtjärnen (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun,  (10,1 ha)
Bladtjärnen (Örträsks socken, Lappland), sjö i Lycksele kommun,  (3,25 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Blanksjön

Blanksjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Blanksjön, Blekinge, sjö i Ronneby kommun,  (20,1 ha)
Blanksjön (Tiveds socken, Västergötland), sjö i Laxå kommun,  (13,2 ha)
Blanksjön (Undenäs socken, Västergötland, 650180-142610), sjö i Karlsborgs kommun, 
Blanksjön (Undenäs socken, Västergötland, 651220-143357), sjö i Karlsborgs kommun,  (12,9 ha)
Lilla Blanksjön, sjö i Laxå kommun, 
Blanksjön, Jämtland, sjö i Åre kommun,  (14,4 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Blecktjärn

Blecktjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Blecktjärnen, Värmland, sjö i Filipstads kommun, 
Blecktjärnen (Kalls socken, Jämtland, 705119-137293), sjö i Åre kommun, 
Blecktjärnen (Kalls socken, Jämtland, 705407-136910), sjö i Åre kommun, 
Blecktjärnen (Mörsils socken, Jämtland), sjö i Åre kommun,  (5,54 ha)
Stor-Blecktjärnen, sjö i Åre kommun, 
Blecktjärnarna (Haverö socken, Medelpad, 691721-148158), sjö i Ånge kommun, 
Blecktjärnarna (Haverö socken, Medelpad, 691733-148134), sjö i Ånge kommun, 
Blecktjärnen (Borgsjö socken, Medelpad, 694257-148810), sjö i Ånge kommun, 
Blecktjärnen (Borgsjö socken, Medelpad, 694275-147837), sjö i Ånge kommun,  (5,66 ha)

Se även 
Blektjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Blektjärn

Blektjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Blektjärnen, Hälsingland, sjö i Ljusdals kommun, 
Blektjärnen (Brunflo socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Bräcke socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
 Blektjärn (naturreservat) – ett naturreservat i Bräcke kommun
Blektjärnen (Hammerdals socken, Jämtland, 704931-148878), sjö i Strömsunds kommun, 
Blektjärnen (Hammerdals socken, Jämtland, 705217-148711), sjö i Strömsunds kommun, 
Blektjärnen (Hammerdals socken, Jämtland, 706379-148475), sjö i Strömsunds kommun, 
Blektjärnen (Häggenås socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Håsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Blektjärnen (Klövsjö socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun, 
Blektjärnen (Lits socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun,  (9,13 ha)
Blektjärnen (Lockne socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Marieby socken, Jämtland, 699791-144126), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Marieby socken, Jämtland, 700524-146306), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Nyhems socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Blektjärnen (Näs socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Blektjärnen (Ragunda socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun, 
Blektjärnen (Revsunds socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Blektjärnen (Rödöns socken, Jämtland), sjö i Krokoms kommun, 
Blektjärnen (Ströms socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun, 
Lill-Blektjärnen, sjö i Bräcke kommun, 
Stor-Blektjärnen, sjö i Bräcke kommun,  (7,34 ha)
Blektjärnen, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun, 
Väster-Blektjärnen, sjö i Strömsunds kommun,  (6,23 ha)
Öster-Blektjärnen, sjö i Strömsunds kommun,  (10,2 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hökamåla

Hökamåla är en by i Vissefjärda socken i Emmaboda kommun, Kalmar län. Byn ligger ungefär 6 kilometer sydväst om Vissefjärda och i byn ligger det två gård, var den ene bedrev mjölkprodukter men nu köttproduktion. 

I västra byn finns sjön Sidlången som även sträcker sig in i grannbyarna Sneremåla, Sidlandsmåla och Sjunnamåla.

Källor

 
 Emmaboda kommun

Orter i Emmaboda kommun
2013 års Cecilia-psalmbok

Cecilia kallas den gudstjänstbok som används i Stockholms katolska stift. Den fjärde upplagan, Cecilia – Katolsk gudstjänstbok, utkom i januari 2013 och togs i bruk den 2 februari samma år. Denna upplaga innehåller även den svenska versionen av den romerska mässan som kom att gälla från samma dag. Av de 325 ekumeniska psalmer och hymner som fanns i den tredje upplagan återfinns blott 171 i den fjärde.

Referenser 

Facklitteratur 2013
Musikåret 2013
Romersk-katolska kyrkan i Sverige
Svenska psalmböcker
Kristendomsåret 2013
Bada, Torsby kommun

Bada är en ort i Fryksände socken i Torsby kommun i norra Värmland. Fram till och med år 2000 avgränsade SCB en bebyggelse i sydvästra delen av orten, vid vägen mot Torsby vid Badaälven, till en tidigare småort namnsatt till Bada. Vid  älven låg Bada bruk.

Källor 

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Kyrknäs

Kyrknäs är en ort i Vitsands socken i Torsby kommun i norra Värmland vid västra stranden av Övre Brocken utmed E45. Fram till och med år 2000 klassade SCB Kyrknäs som en småort.

Noter

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Letafors

Letafors är en ort i Södra Finnskoga socken i Torsby kommun i norra Värmland nordost om sjön Letten. Fram till och med år 2005 klassade SCB Letafors som en småort. Letafors herrgård finns inom denna ort.

Noter

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Röbjörkeby

Röbjörkeby är en ort i Fryksände distrikt (Fryksände socken) i Torsby kommun i norra Värmland strax nordost om Torsby. Fram till och med år 2000 avgränsade SCB bebyggelsen i Röbjörkeby och dess grannort i norr, Persby, till en småort namnsatt till Röbjörkeby. År 2005 fanns ingen småort som omfattade bebyggelsen i Röbjörkeby. År 2010 omfattade småorten Persby och Utterbyn bebyggelsen i norra Röbjörkeby. Sedan 2015 ingår ortens bebyggelse i tätorten Torsby.

Noter

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Sundhult

Sundhult är en ort i Dalby socken i Torsby kommun i norra Värmland belägen väster om Klarälven nordväst om Sysslebäck. Mellan 1990 och 2010 och åter från 2020 klassade SCB Sundhult som en småort.

Noter

Orter i Torsby kommun
småorter i Sverige
Sörmark och Millmark

Sörmark och Millmark var 1990 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Östmarks socken i Torsby kommun i norra Värmland. Den omfattade bebyggelse i de två orten söder om sjön Kläggen. 1995 namnsatte SCB av misstag småorten avgränsad omkring orten Lämbacken för Sörmark och Millmark. 1995 uppfylldes inte kraven för att klassas som småort av bebyggelsen i Sörmark och Millmark och 2000 gällde detsamma för bebyggelsen i Lämbacken, och sedan des existerar ingen bebyggelseenhet med detta namn.

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Vägsjöfors

Vägsjöfors är en ort i Vitsands socken i Torsby kommun i norra Värmland. Fram till och med år 2005 klassade SCB Vägsjöfors som en småort.

Noter

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Överbyn, Torsby kommun

Överbyn är en ort i Vitsands socken i Torsby kommun i norra Värmland. Fram till och med år 2000 klassade SCB Överbyn som en småort.

Noter

Orter i Torsby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Sjunnamåla

Sjunnamåla är en by i Sillhövda socken i Karlskrona kommun, Blekinge län och byn ligger ungefär 10 kilometer norr om Holmsjö.

I byn finns tre sjöar Sidlången, Trehörningen och Älten.

Källor

 
 Karlskrona kommun

Orter i Karlskrona kommun
Illustrationsbehov-Blekinge län
Ganterud

Ganterud är en ort i Fryksände socken i Torsby kommun i norra Värmland vid nordöstra stranden av sjön velen. Mellan 1995 och 2010 avgränsade SCB bebyggelse i södra delen av Ganterud som småort under namnet Rådom och Ganterud. Vid avgränsningen 2010 och 2015 uppfylldes inte kraven för en småort men 2020 klassades bebyggelsen åter som en småort.

Noter

Orter i Torsby kommun
småorter i Sverige
Villa Delin

Villa Delin är en byggnad i kvarteret Dellings norra del på Strandvägen 43, vid korsningen till Germaniavägen, i Djursholm. Byggnaden med sin avantgardistiska utformning i rå betong uppfördes 1966–1970 efter ritningar av arkitekten Léonie Geisendorf.

Byggnadsbeskrivning
Byggherren, Anders och Ethel Delin, önskade ”en skulptur i betong, placerad i nära förhållande till en praktfull ask”. Huset skulle vara luftigt och genomskinligt och barnen – de egna och andras – skulle kunna gå in och ut. Den maximala byggytan var  och risk för översvämning tillät ingen källare. Uppdraget att rita huset på den smala tomten vid Germaniaviken gick till arkitekt Léonie Geisendorf. Resultatet blev en brutalistisk och innovativ skapelse i betong och glas, där gjutteknikens träformar gav en robust och levande fasadyta. De invändiga ytskikten blev enkla med vita väggar, skjutdörrar av askfanér, redwoodpanel i taket och svarta linoleumgolv. Mycket ljus släpps in genom höga fönster med låga fönsterbröstningar. Huset inreddes med möblemang formgivet av arkitekten Alvar Aalto.

Huset har två våningar. På bottenvåningen ligger ett två våningar högt vardagsrum med utsikt över Germaniaviken och Stora Värtan och på västsidan skyddat av en stor ask. Kring vardagsrummet grupperar sig kök, matsal, allrum och en läkarmottagning. På övre planet ritade Geisendorf ett stort föräldrasovrum, en arbetsvrå och flera barnkammare. Huset har en helt öppen planlösning som var mycket ovanlig för tiden, med skjutbara väggar som kan avgränsa eller öppna upp ytorna inbördes. Ett förråd uppfördes som ett separat hus i anslutning till bostadshuset. 1984 såldes villan och den nya ägaren lät uppföra ett växthus samt en trädgård signerad Ulf Nordfjell. Trädgården är utformad i en mjuk och manieristisk stil som bryter mot Geisendorfs och Delins ursprungliga idé att husets skulpturala form skulle kontrastera mot de vilda träden och en mer naturlig växtlighet på tomten.

Huset var 2015 relativt väl bevarat i sin planlösning men har fått nya golv, ändrade trappräcken. De invändiga skåpdörrarna av askfanér har målats vita och entréns redwoodraster har målats i en brunröd ton.

Historiska bilder och planer

Nutida bilder

Se även
 Villa Ranängen, villan vid närbelägna Väringavägen 25, ritad av paret Geisendorf 1950–1951.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Delin
Brutalistisk arkitektur
Buskahult

Buskahult är en by i Sillhövda socken i Karlskrona kommun, Blekinge län och byn ligger ungefär 8 kilometer norr om Holmsjö.

I norra byn finns Nätterhövden och i södra byn finns Södra Kalven, Ulvasjön och Agnasjön.

Källor

 http://www4.sprakochfolkminnen.se/NAU/bilder/_s1kx001/124213c1.htm

Orter i Karlskrona kommun
Illustrationsbehov-Blekinge län
Eirik Veum

Eirik Veum, född 13 februari 1975, är en norsk journalist och författare. Han arbetar på NRK och har tidigare arbetat på bland annat Verdens Gang.

Han har skrivit om Norge under andra världskriget. 2009 skrev han De som falt - nordmenn drept i tysk krigstjeneste, 2012 skrev han Nådeløse nordmenn - Statspolitiet 1941-1945 och fortsatte 2013 med Nådeløse nordmenn: Hirden 1933-1945.

Bibliografi
 2009 - De som falt : nordmenn som døde i tysk krigstjeneste i samarbete med Geir Brenden. 
 2012 - Nådeløse nordmenn : Statspolitiet 1941-1945 2012 
 2013 - Nådeløse nordmenn: Hirden 1933-1945

Externa länkar

Källor

Norska författare
Norska journalister
Levande personer
Män
Födda 1975
GABIÖ

GABIÖ är en akronym som står för de fem standardtaktikerna i schack, dvs Gaffel, Avdragare, Bindning, Instängning och Överlastning.

Används ofta inom svenskt nybörjarschack.

Källor 
 Sveriges Schackförbund (http://www.schack.se/material/caissas_stege.html)

Schacktaktiker
Akronymer
V Ursae Minoris

V Ursae Minoris är en förmörkelsevariabel av halvregelbunden typ i stjärnbilden Lilla björnen. 

Stjärnan varierar i magnitud mellan +7,06 och +8,7, med perioden 73 dygn.

Se även 
 Variabla stjärnor

Referenser 

Stjärnbilden Lilla björnen
Halvregelbundna variabler
Målkvot

Målkvot, (på engelska goal average) är en sportterm främst inom lagsport som fotboll och används för att avgöra den inbördes placeringen av lagen i en serie då ett eller flera lag har lika många poäng. Målkvoten beräknas för ett lag genom att dividera lagets totala antalet gjorda mål med dess totala antalet insläppta mål. Ett lag som har gjort 24 mål och släppt in 20 har målkvoten 1,2 (24 dividerat med 20). Vid lika antal poäng placeras det lag med den högre målkvot först.

Målkvot användes bland annat i Fotbollsallsvenskan fram till tidigt 1940-tal, i världsmästerskapet i fotboll för herrar fram till och med Världsmästerskapet i fotboll 1966 samt i Engelska ligan fram till och med säsongen 1975/1976. Målkvoten ersattes av målskillnad vilket beräknas genom skillnaden mellan ett lags totala antalet gjorda mål med dess totala antalet insläppta mål. Ett lag som har gjort 24 mål och släppt in 20 har en målskillnad på +4 (24 minus 20). Vid lika antal poäng placeras det lag med den större målskillnaden först.

Målkvoten har numera i de flesta sammanhang ersatts av målskillnad, trots att det är sämre att vinna med 3-2 än 1-0 (tvärtemot vid målkvot).

Referenser

Noter 

Sporttermer
Gunilla Ahlsén

Eva Gunilla Ahlsén född 10 februari 1953 i Borås, är en svensk docent i neurofysiologi och läkare. Hon är idag universitetslektor på Örebro universitet.

Källor

Externa länkar 

Födda 1953
Svenska docenter
Personer verksamma vid Örebro universitet
Kvinnor
Levande personer
Läkare från Borås
Skogsmuseet

Skogsmuseet kan syfta på:

Skogsmuseet i Lycksele
Finlands skogsmuseum – i Lusto utanför Nyslott
Norsk Skogmuseum, Elverum
Silvanum Skogsmuseum, Gävle

Se även
Arboretum
Målskillnad

Målskillnad, (på engelska goal difference) är en sportterm främst inom lagsport som fotboll och används för att avgöra den inbördes placeringen av lagen i en serie då ett eller flera lag har lika många poäng. Målskillnad beräknas genom skillnaden mellan ett lags totala antalet gjorda mål med dess totala antalet insläppta mål. Ett lag som har gjort 24 mål och släppt in 20 har en målskillnad på +4 (24 minus 20). Vid lika antal poäng placeras det lag med den större målskillnaden först.

Målskillnad används bland annat i Världsmästerskapet i fotboll för herrar från och med Världsmästerskapet i fotboll 1970 samt i Engelska ligan från och med säsongen 1976/1977 då det ersatte tidigare metoden med målkvot. Målkvoten beräknades för ett lag genom att dividera lagets totala antalet gjorda mål med dess totala antalet insläppta mål. Ett lag som har gjort 24 mål och släppt in 20 har målkvoten 1,2 (24 dividerat med 20). Vid lika antal poäng placeras det lag med den högre målkvoten först.

Målskillnad har numera i de flesta sammanhang ersatt målkvot, då målkvot anses premiera defensivt spel eftersom vid konstant målskillnad är den oberoende av antalet mål medan målkvoten blir högre ju färre mål som gjorts. Till exempel ger resultaten 3-2 och 4-3 båda målskillnaden 1 men målkvoterna 1,5 respektive 1,3. För att använda målskillnad vid avgörande och ändå premiera offensivt spel kan avgörandet göras med flest gjorda mål om målskillnaden är lika.

Referenser

Noter 

Sporttermer
Birgitta Wesén

Birgitta Elisabeth Wesén, född Hoppeler 12 september 1935 i Malmö, är en svensk barnskådespelerska.
 
Wesén spelade en av huvudrollerna som den rullstolsburna flickan Ninni i Rännstensungar 1944, vid nyinspelningen av filmen 1974 medverkade hon i en mindre statistroll.

I maj 2014 gjorde Micke Dahl en dokumentär om och med Wesén. Filmen fick namnet I min lilla lilla värld av blommor och handlar bland annat om Weséns tid som barnskådespelare.

Filmografi  

Kvinnor
Svenska barnskådespelare
Födda 1935
Levande personer
Skådespelare från Malmö
E.L. James

Erika Leonard, född Mitchell, känd som E.L. James, född 7 mars 1963 i London, är en brittisk författare som är känd för sin erotiska trilogi Femtio nyanser. Under 2012 namngav tidskriften Time henne som en av världens 100 mest inflytelserika personer.

I november 2013 lanserade klädföretaget Kappahl en kollektion damunderkläder i samarbete med författaren.

Biografi 
James, som har en skotsk far och en chilensk mor, är uppvuxen i Buckinghamshire. James studerade historia vid universitetet i Kent, innan hon blev studioassistent vid en filmskola i Beaconsfield.

Hon bor i Ealing med sin man Niall Leonard som är filmregissör och manusförfattare. De gifte sig 1987 och har två söner tillsammans.

Femtio nyanser-trilogin 
2011–2012 släpptes trilogin Femtio nyanser, som blev en global succé. Böckerna har översatts till 52 olika språk och har sålt i över 90 miljoner exemplar världen över. En filmatisering baserad på den första romanen hade biopremiär under februari 2015.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 

Födda 1963
Kvinnor
Levande personer
Brittiska romanförfattare
Engelskspråkiga författare
Författare från London
Författarpseudonymer
Hjortesjön

Hjortesjön kan syfta på:

Hjortesjön, Småland
Hjortesjön, Västergötland

Se även
Hjortsjön
Hjortasjön
Hjorten
Hjortsjön

Hjortsjön kan syfta på:
Hjortsjön, Blekinge
Hjortsjön, Småland

Se även
Lilla Hjortsjön (Femsjö socken, Småland)
Lilla Hjortsjön (Järeda socken, Småland)
Stora Hjortsjön (Femsjö socken, Småland)
Stora Hjortsjön (Målilla socken, Småland)
Hjortesjön
Hjortasjön
Hjorten
Östersunds-Postens litteraturpris

Östersunds-Postens litteraturpris delades ut åren 1957–1998 till den norrländske författare som ansågs ha gjort årets "fullödigaste litterära insats".

Pristagare

 1957 – Björn-Erik Höijer
 1958 – Lars Ahlin
 1959 – Gustav Hedenvind-Eriksson
 1960 – Eyvind Johnson
 1961 – Erik Lindegren
 1962 – Gustaf Näsström
 1963 – Folke Isaksson
 1964 – Sara Lidman
 1965 – Per Olof Sundman
 1966 – Gunnar Ahlström
 1967 – Carl-Göran Ekerwald
 1968 – Birger Norman
 1969 – Sune Jonsson
 1970 – Sven Rosendahl
 1971 – Stig Sjödin
 1972 – Ing-Marie Eriksson
 1973 – Karl Rune Nordkvist
 1974 – Helmer Grundström
 1975 – Kerstin Ekman
 1976 – Per Agne Erkelius
 1977 – Lars Lundkvist
 1978 – P.O. Enquist
 1979 – Kurt Salomonson
 1980 – Per Gunnar Evander
 1981 – Lars Widding
 1982 – Torgny Lindgren
 1983 – Gerda Antti
 1984 – Mauritz Edström
 1985 – Gunnar Kieri
 1986 – Sven O. Bergkvist
 1987 – Kjell Espmark
 1988 – Bengt Pohjanen
 1989 – Göran Norström
 1990 – Bodil Malmsten
 1991 – Peter Englund
 1992 – Åke Lundgren
 1993 – Lennart Frick
 1994 – Peter Mosskin
 1995 – Torbjörn Säfve
 1996 – Urban Andersson
 1997 – Elisabeth Rynell
 1998 – Lennart Lundmark

Referenser

Noter

Externa länkar
 Jurybild år 1968 från Föreningen Gamla Östersund

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1957
Moltas Swingsters

Moltas Swingsters är en svensk kortfilm från 2000 i regi av Filippa Pierrou. I rollerna ses bland andra Per Oscarsson, Kelly Tainton och Sten Ljunggren.

Handling 
Den gamla jazzmusikern Moltas Bolinder reser tillbaka till platsen för sin ungdomskärlek där han ska träffa All Stars Swingster, jazzbandet han spelade med som ung. En yngling, Sylvester Salamander, revolterar mot sin omgivning genom att välta kor och är därför eftersökt av polisen. Han gömmer sig i Moltas husvagn.

Rollista 
 Per Oscarsson – Moltas Bolinder, gammal swingmusiker
 Kelly Tainton – Sylvester Salamander, ung man som välter kor
 Sten Ljunggren – polismannen
 Karin Sandahl	– flickan Malva som tog Sidney Bechets klarinett
 Linus Torstensson – Moltas som ung
 Yohannes Asmerom – Sidney Bechet
 Benny Larsson	– polis
 Lars-Åke Ringström – polis
 Per-Anders Magnusson – bonde
 Gunnar Andersson – bonde
 Lars-Åke Ringström – radioröst
 Christian Holmström – radioröst
 Maria Becker – radioröst
 Frank Britt – radioröst
 Sofia Piel – radioröst
 Aiva Insulander – ko-rop

Om filmen 
Filmen producerades av Anja Erlandsson och Linda Clementson för Fantomfilm Produktion AB. Den fotades av Hans Welin, klipptes av Andreas Jonsson och skrevs av Carina Dahl. Den premiärvisades den 30 januari 2000 på Göteborgs filmfestival och hade biopremiär den 9 september på Zita i Stockholm.

Referenser 

Svenska kortfilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer 2000