kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Torbjörn Nilsson (historiker)

Torbjörn Nilsson, född 1954, är en svensk historiker.

Biografi 
Nilsson är professor vid institutionen för historia och samtidsstudier vid Södertörns högskola i Flemingsberg i Huddinge kommun.

Nilsson arbetade tidigare som journalist och med journalistutbildning, och efter forskarutbildning i historia disputerade han 1994 vid Stockholms universitet på avhandlingen Elitens svängrum. Första kammaren, staten och moderniseringen 1867–1886. Avhandlingen handlar om hur första kammarens ämbetsmän, finansmän och godsägare trots sin politiska konservatism ändå verksamt bidrog till samhället ekonomiska modernisering, kombinerat med en lättvindig användning av statsmakten i laissez-faire-kapitalismens tid.

Nilsson har sedan i projektet "Ämbetsmannen och samhällsutvecklingen 1809–1880" forskat kring hur en konservativt färgad samhällselit förhöll sig till moderniseringen, hur de deltagit i industrialiseringen och hur statsmakten ville skapa en mer följsam ämbetsmannakår. I projektet "Högern 1904–2004: Moderniseringens vän eller fiende?" har han forskat om den svenska högerns historia, där fokus har varit på hur ett elitparti ställt sig till samhällets modernisering, som å ena sidan hotar omhuldade hierarkier och traditionella värden, men å andra sidan utgör en förutsättning för de ekonomiska verksamheter partiets medlemmar och väljare är delaktiga i. Nilsson har citerats som "expert på moderaternas politik", och har bland annat 2003 gett ut "Moderaterna, marknaden och makten - svensk högerpolitik under avregleringens tid, 1976–1991".

I "Prosjekt 1905" har Nilsson forskat om unionsupplösningen, som särskilt under 2005 uppmärksammade unionens historia med konferenser, utställningar, föredrag och bokutgivning.

Han har även forskat om Stockholms kommunalpolitik efter 1945.

Bibliografi (urval)
 1996 – 
 1997 – 
 2000 –  
 2002 – 
 2003 – 
 2004 – 
 2005 – 
 2005 – 
 2005 – 
 2009 – 
 2010 – 
 2011 – 
 2013 – 
 2014 – 
 2018 – 
 2018 –

Referenser

Externa länkar
Presentation av Torbjörn Nilsson på Wahlström & Widstrands webbplats

Svenska professorer i historia
Personer verksamma vid Södertörns högskola
Födda 1954
Levande personer
Män
Hartjärn

Hartjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hartjärnarna, sjö i Hagfors kommun, se Västertjärnen (Ekshärads socken, Värmland), 
Hartjärnet, Värmland, sjö i Arvika kommun, 
Hartjärnen (Floda socken, Dalarna), sjö i Gagnefs kommun, 
Hartjärns naturreservat, naturreservat i Gagnefs kommun, 
Hartjärnen (Särna socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun, 
Hartjärnen (Vänjans socken, Dalarna), sjö i Mora kommun, 
Hartjärnen, Jämtland, sjö i Krokoms kommun,

Se även
Haratjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Álddájávrieh

Álddájávrieh (Aldajaureh) är en grupp sjöar i Arjeplogs kommun i Lappland, Sverige. De två största är:

Aldajaureh (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (14,2 ha)
Aldajaureh, Lappland, sjö i Arjeplogs kommun,  (37,9 ha)

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Arjeplogs kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Vampyressa thyone

Vampyressa thyone är en däggdjursart som först beskrevs av den brittiske zoologen Oldfield Thomas 1909.  Vampyressa thyone ingår i släktet Vampyressa och fladermusfamiljen bladnäsor. Inga underarter finns listade.

Artpitetet i det vetenskapliga namnet syftar på gudinnan Thyone (före förvandlingen till gud Semele) i den grekiska mytologin.

Utseende 
Denna fladdermus blir 43 till 52 mm lång, saknar svans och väger 6 till 11 g. Underarmarna år 29 till 32 mm långa, bakfötternas längd är 7 till 11 mm och öronen är 11 till 15 mm stora. Typisk är en smal hudflik på näsan och två ljusa strimmor i ansiktet. Artens öron är vid basen gula. Pälsen har på ovansidan en gråbrun till rödbrun färg och undersidan är lite ljusare. Det finns inga hår vid svansflyghudens kanter. I överkäken är de inre framtänderna betydlig större än de yttre.

Utbredning och habitat 
Denna fladdermus förekommer i Syd- och Centralamerika från södra Mexiko till Bolivia, Peru, Venezuela, Guyana och Franska Guyana. Arten förekommer upp till 1000 meters höjd i Anderna. Den trivs i barrskog och blandskog. Arten har sin största aktivitet under de första två timmarna efter solnedgången. Den lever på fikon och andra frukter. Fortplantningen kan ske två gånger per år, med kullar sent i den torra säsongen och mitt i regnperioden (Kunz et al, 1994;. Reid, 1997).

Hot 
Regionala populationer hotas av landskapsförändringar. Hela beståndet anses vara stor.  IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Bladnäsor
thyone
Däggdjur i neotropiska regionen
Kultur i Väst

Kultur i Väst var en kulturförvaltning inom Västra Götalandsregionen med uppdrag från politikerna i regionens kulturnämnd att stärka och utveckla kulturen i Västra Götalandsregionen. På förvaltningen arbetar cirka 80 personer som konsulenter, producenter, kommunikatörer, journalister och administratörer. Den största bemanningen finns i Göteborg, men det finns även viss verksamhet i Borås.

Organisationen bildades 2007 efter ett beslut i landstingsfullmäktige om att slå samman verksamheterna i Regionbiblioteket, Konst- och kulturutveckling och Musik i Väst till en enda övergripande verksamhet.

Den 1 januari 2020 slogs Kultur i Väst och systerförvaltningen Västarvet samman till den nya Förvaltningen för kulturutveckling.

Källor

Västra Götalandsregionen
Länsmusiken
Kultur i Bohuslän
Kultur i Västergötland
Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 2002

Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 2002 anordnades i Sevilla, Spanien.

Medaljsummering

Herrar

Kanadensare

Kajak

Damer

Kajak

Referenser

Externa länkar
ICF medalists for Olympic and World Championships - Part 1: flatwater (now sprint): 1936-2007.
ICF medalists for Olympic and World Championships - Part 2: rest of flatwater (now sprint) and remaining canoeing disciplines: 1936-2007.

2002 i Spanien
Sportevenemang i Sevilla
Internationella sportevenemang i Spanien
2002
Seinäjoen Jalkapallokerho

Seinäjoen Jalkapallokerho (SJK) är en fotbollsklubb från Seinäjoki i Finland. Laget spelar i Tipsligan säsongen 2020.

Historia
Klubben grundades 2007 genom en sammanslagning av TP-Seinäjoki och Sepsi-78. Föreningen spelade i Tvåan från 2008 till 2011 när de blev uppflyttade till Ettan. Efter två säsonger i Ettan tog laget steget upp till Tipsligan genom att vinna serien 2013. Debutåret i Tipsligan slutade med en andraplats. Klubben tog sitt första guld säsongen 2015.

Placering tidigare säsonger

Se även
TP-Seinäjoki
Sepsi-78

Referenser

Externa länkar 
 Lagets hemsida
 SJK på Soccerway
 SJK på Transfermarkt

Fotbollsklubbar i Finland
Sportklubbar bildade 2007
Sport i Seinäjoki
Struves funktion

Inom matematiken är Struves funktioner   en speciell funktion  som definieras som lösningen y(x) av den icke-homogena Bessels differentialekvationen

 

Funktionerna introducerades av Hermann Struve 1882.
Det komplexa talet α är ordningen av Struves funktion och är ofta ett heltal. De modifierade Struvefunktionerna  definieras som

.

Definitioner 
                                                                                                           
Struvefunktionerna  kan definieras som den oändliga serien

där  är gammafunktionen.

De modifierade Struvefunktionerna  kan definieras som serien

En alternativ definition för värden på α som satisfierar  är

Asymptotiska former 

För stora x gäller      

där  är Neumanns funktion.

Egenskaper 

Struvefunktionerna satisfierar följande relationer:

Relation till andra funktioner 
Struvefunktioner av heltalsordning kan uttryckas med hjälp av Webers funktion En och vice versa: om n är ett icke-negativt heltal är

Struvefunktioner av ordning n+1/2 (där n är ett heltal) kan skrivas med hjälp av elementära funktioner. Om n är ett icke-negativt heltal är

där högra sidan är en sfärisk Besselfunktion. 

Struvefunktioner av alla ordningar är specialfall av generaliserade hypergeometriska serier 1F2 (som inte är Gauss hypergeometriska funktion 2F1) :

Källor

Externa länkar 

Speciella funktioner
Algustorpasjön

Algustorpasjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Algustorpasjön, Skåne, sjö i Hässleholms kommun,  (56,7 ha)
Algustorpasjön, Småland, sjö i Gislaveds kommun och Gnosjö kommun,  (1,26 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Anders Berch den yngre

Anders Berch, född 1736, död 13 januari 1770, var en svensk bankfiskal och tidningsredaktör. Han var son till Anders Berch.

Berch blev student i Uppsala 1742, avlade juridisk examen 1754 och blev därefter auskultant i Svea hovrätt 1755 och tjänstgjorde under flera år som vice notarie i hovrätten. Under denna tid ägnade han sig främst åt sin juridiska karriär. 1761 blev han protokollförande hos bankokommissarierna. I samband med sin ansökan skrev han en historik över riksbankens historia, något som väckte uppmärksamheten på hans stora kunskaper inom området, och 1762 befordrades han till vice bankofiskal. Berchs ekonomiska sinnelag var dock inte det bästa. Han kom att vräkas från sin bostad på grund av obetald hyra, och vid hans död uppdagades en omfattande förskingring av bankens medel.

För en bredare allmänhet blev Berch känd när han 1768 började ge ut tidningen Posten. Tidningen innehöll som de flesta andra samtida brev i samtida ämnen och fingerade korrespondenser. Berch författade själv stor del av materialet i tidningen, delvis under pseudonymen Candidus. Berch använde även tidningen som politisk propaganda för sitt parti hattarna.

Referenser 

Svenska redaktörer
Födda 1736
Avlidna 1770
Män
Simon Berchelt

Simon Berchelt, född 1500-talet, död 1601 (troligen), var en svensk hovapotekare.

Biografi
Berchfelt kallas i en senare anteckning Palmskiöld och sägs vara av "en osterreichs von adel". De uppgifterna har inte gått att styrka. Han omtalas första gången som Simon apotekare i varuhusräkenskaperna 1566. Under åren framöver förekommer han i tänkeböckerna, och var först i tjänst hos apotekaren Mattias Erpach, död omkring 1569. Under åren därefter bedrev han egen apotekarrörelse. Genom ett fördelaktigt giftermål med en dotter till borgaren i Viborg Donatus Deutschman 1576. 1579 övertog han slottsapoteket efter Antonius Busenius. Förutom kontant lön erhöll Berchelt omfattande naturaförmåner. Bland annat erhöll från 1583 56 tunnor spannmål av tiondet i Knivsta socken. 1582 övertog apoteket i Uppsala, och fick samtidigt ett stenhus på Studentholmen, 1589 tilldelades han ett hemman i Nåntuna, Danmarks socken, på vilket han i livstiden även fick skattefrihet, samt slutligen även ärftlig besittningsrätt av slottets åker i Uppsala för odling av läkeväxter. En viktig källa till kännedomen om Berchelts verksamhet ger de "Pestböcker" han förde från 1588 i samband med den då utbrutna pestepidemin.

Källor

Noter

Svenska apotekare under 1500-talet
Födda 1500-talet
Avlidna okänt år
Män
Alexander McNair

Alexander McNair, född 5 maj 1775 i Lancaster, Pennsylvania, död 18 mars 1826 i Saint Louis, Missouri, var en amerikansk politiker (demokrat-republikan). Han var guvernör i delstaten Missouri 1821–1824.

McNair avbröt studierna vid University of Pennsylvania efter faderns död. År 1804 flyttade han till Saint Louis och tjänstgjorde senare som sheriff i Missouriterritoriet. År 1820 vann han det första guvernörsvalet i Missouri. Den 10 augusti 1821 förklarade slutligen president James Monroe att Missouri hade godkänts som delstat som följd av den så kallade Missourikompromissen som kongressen år 1820 hade kommit fram till för att bevara balansen mellan fria stater och slavstater.

McNair efterträddes 1824 som guvernör av Frederick Bates. Två år senare avled han och gravsattes på Calvary Cemetery i Saint Louis.

Referenser

Externa länkar

Guvernörer i Missouri
Födda 1775
Avlidna 1826
Amerikanska demokrat-republikaner
Män
Personer från Lancaster, Pennsylvania
Alumner från University of Pennsylvania
Tsavo nationalpark

Tsavo nationalpark, eller Tsavo National Park ligger i sydöstra Kenya och består idag egentligen av två nationalparker: Tsavo West nationalpark och Tsavo East nationalpark. Området inrättades som en sammanhängande nationalpark år 1948, och delades snart därefter i två parker, med den gemensamma ytan på 20 800 km2.

Källor

Nationalparker i Kenya
Harrejaure

Harrejaure kan syfta på ett antal insjöar i Sverige. Namnet är samiskt och kan på svenska översättas med Harrsjön.

Harrejaure (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (17,8 ha)
Hárriejávrrie (Arvidsjaurs socken, Lappland, 728014-166652), sjö i Arvidsjaurs kommun, 
Hárriejávrrie (Arvidsjaurs socken, Lappland, 730859-165513), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (27,2 ha)
Harrejaure (Gällivare socken, Lappland, 741454-171156), sjö i Gällivare kommun,  (86,3 ha)
Harrejaure (Gällivare socken, Lappland, 747926-165557), sjö i Gällivare kommun,  (92,6 ha)
Harrejaure (Gällivare socken, Lappland, 748982-166511), sjö i Gällivare kommun,  (23,5 ha)
Harrejaure (Gällivare socken, Lappland, 750589-162435), sjö i Gällivare kommun,  (4,9 km²)
Harrejaure (Gällivare socken, Lappland, 751461-166481), sjö i Gällivare kommun,  (64,3 ha)
Harrejaure (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun,  (2,97 km²)
Harrejaure (Jukkasjärvi socken, Lappland), sjö i Kiruna kommun,  (1,9 km²)
Harrejaureh, sjö i Kiruna kommun,  (29,8 ha)

Se även 
Harrijaure,  (3,69 km²)
Harrsjön

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Harrijärvi

Harrijärvi och pluralformen Harrijärvet kan syfta på ett antal insjöar i Finland och Sverige. Namnet är finskt och kan på svenska översättas med Harrsjön.

Sjöar i Finland 
Harrijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 69,30, long 28,62), sjö i Enare,  (96 ha)
Harrijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 69,68, long 28,80), sjö i Enare,  (1 km²)
Harrijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 69,32, long 27,58), sjö i Enare,  (66 ha)
Harrijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 68,70, long 26,77), sjö i Enare,  (74 ha)
Harrijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 68,55, long 22,67), sjö i Enontekis,  (1,1 km²)
Pieni Harrijärvi, sjö i Enare,  (62 ha)
Iso Harrijärvi, sjö i Enare,  (96 ha)

Sjöar i Sverige 

Harrijärvet (Karesuando socken, Lappland, 763302-171237), sjö i Kiruna kommun,  (31,5 ha)
Harrijärvet (Karesuando socken, Lappland, 763350-171271), sjö i Kiruna kommun,  (35,9 ha)
Harrijärvi (Gällivare socken, Lappland, 744392-170162), sjö i Gällivare kommun,  (64 ha)
Harrijärvi (Gällivare socken, Lappland, 748436-175583), sjö i Gällivare kommun,  (13,6 ha)
Harrijärvi (Gällivare socken, Lappland, 748615-174297), sjö i Gällivare kommun,  (14,2 ha)
Harrijärvi (Gällivare socken, Lappland, 751810-168816), sjö i Gällivare kommun,  (10,3 ha)
Harrijärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 754754-169655), sjö i Kiruna kommun,  (1,51 km²)
Harrijärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 756107-171292), sjö i Kiruna kommun,  (30,4 ha)
Harrijärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 757746-173177), sjö i Kiruna kommun,  (21,4 ha)
Harrijärvi (Karesuando socken, Lappland, 756901-179398), sjö i Kiruna kommun,  (6,15 ha)
Harrijärvi (Karesuando socken, Lappland, 757994-176644), sjö i Kiruna kommun,  (7,84 ha)
Harrijärvi (Karesuando socken, Lappland, 759170-177387), sjö i Kiruna kommun,  (48,2 ha)
Harrijärvi (Karesuando socken, Lappland, 759713-174004), sjö i Kiruna kommun,  (95,2 ha)
Pikku Harrijärvi, sjö i Gällivare kommun,

Se även 
 Harrsjön
 Harrilompolo

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Harrok

Harrok kan syfta på ett antal insjöar i Sverige. Namnet är samiskt och kan på svenska översättas med Harrsjön.

Harrok (Arjeplogs socken, Lappland, 734718-161405), sjö i Arjeplogs kommun,  (1,14 km²)
Harrok (Arjeplogs socken, Lappland, 736250-161192), sjö i Arjeplogs kommun,  (11,3 ha)
Harrok (Arjeplogs socken, Lappland, 738194-160322), sjö i Arjeplogs kommun, 
Harrok (Arjeplogs socken, Lappland, 739778-158542), sjö i Arjeplogs kommun,  (29,5 ha)
Pajep Harrok, sjö i Arjeplogs kommun,  (65,4 ha)
Vuolep Harrok, sjö i Arjeplogs kommun,  (12,6 ha)

Se även 
Harrsjön
Harrejaure
Harrijaure,  (3,69 km²)

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Harrokjaure

Harrokjaure kan syfta på ett antal insjöar i Sverige. Namnet är samiskt och kan på svenska översättas med Harrsjön.

Harrokjaure (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (21,1 ha)
Harrokjaure (Jokkmokks socken, Lappland, 735750-163713), sjö i Jokkmokks kommun,  (1,32 km²)
Harrokjaure (Jokkmokks socken, Lappland, 741031-162481), sjö i Jokkmokks kommun,  (1,31 km²)

Se även
Harrok

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Harrtjärn

Harrtjärn kan syfta på ett antal insjöar


Sverige

Dalarna 
Harrtjärnen, Dalarna, sjö i Hedemora kommun,  (6,39 ha)
Harrtjärnarna (Idre socken, Dalarna, 690339-134069), sjö i Älvdalens kommun,  (10,8 ha)
Harrtjärnarna (Idre socken, Dalarna, 690355-134110), sjö i Älvdalens kommun,  (12,8 ha)

Härjedalen 
Lill-Harrtjärnen, sjö i Härjedalens kommun,  (14,2 ha)
Stor-Harrtjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun,  (31,6 ha)
Harrtjärnarna, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun, 
Harrtjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun,  (7,62 ha)

Jämtland 
Harrtjärnen, Jämtland, sjö i Krokoms kommun,  (14,3 ha)
Stor-Harrtjärnen, Jämtland, sjö i Åre kommun,  (72,9 ha)

Lappland 
Harrtjärnen (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun, 
Harrtjärnen (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun,  (8,98 ha)
Harrtjärnen (Stensele socken, Lappland), sjö i Storumans kommun, 
Harrtjärnen (Vilhelmina socken, Lappland), sjö i Vilhelmina kommun, 
Harrtjärnen (Vilhelmina socken, Lappland, vid Marsliden), sjö i Vilhelmina kommun

Se även 
Harrsjön
Harrejaurasj,  (15,2 ha)
Harrokjauratj,  (36,8 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hattjärn

Hattjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hattjärnen, Östergötland, sjö i Finspångs kommun, 
Hattjärnen, Dalarna, sjö i Rättviks kommun, 
Hattjärnen, Hälsingland, sjö i Ljusdals kommun, 
Hattjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (6,2 ha)
Hattjärnen (Edefors socken, Norrbotten, 732810-173842), sjö i Bodens kommun, 
Hattjärnen (Edefors socken, Norrbotten, 734783-171346), sjö i Bodens kommun,  (12 ha)
Inre Hattjärnen, sjö i Bodens kommun,  (8,18 ha)
Stor-Hattjärnen, sjö i Bodens kommun, 
Yttre Hattjärnen, sjö i Bodens kommun,  (4,3 ha)
Hattjärn, Lappland, sjö i Arvidsjaurs kommun, 
Hattjärnarna (Arvidsjaurs socken, Lappland, 728451-167262), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (6,59 ha)
Hattjärnarna (Arvidsjaurs socken, Lappland, 728486-167250), sjö i Arvidsjaurs kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Haukajaure

Haukajaure kan syfta på ett antal insjöar i Sverige. Namnet är samiskt och kan på svenska översättas med Gäddsjön, eftersom hauka (aktuell lulesamisk stavning: hávgga) betyder 'gädda' och jaure är en äldre stavning för det samiska ordet för 'sjö' (aktuell lulesamisk stavning: jávrre).

Haukajaure (Gällivare socken, Lappland, 745814-172025), sjö i Gällivare kommun, 
Haukajaure (Gällivare socken, Lappland, 751167-165786), sjö i Gällivare kommun,  (16,7 ha)
Haukajaure (Jokkmokks socken, Lappland, 737144-168615), sjö i Jokkmokks kommun,  (4,54 ha)
Haukajaure (Jokkmokks socken, Lappland, 741215-168433), sjö i Jokkmokks kommun, 
Nedre Haukajaure, sjö i Jokkmokks kommun,  (7,39 ha)
Övre Haukajaure, sjö i Jokkmokks kommun,

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Welanders distala myopati

Welanders distala myopati, Hedesundasjukan eller Myopathia distalis tarda hereditaria, är en ärftlig muskelsjukdom. Sjukdomen framträder vanligen i 50-årsåldern och symptomen är svaghet i fingrar och tår. Welanders distala myopati beskrevs för första gången år 1951 av Lisa Welander.

Geografisk spridning
Sjukdomen kallas också Hedesundasjukan. Detta på grund av att den varit speciellt vanlig i orten Hedesunda. Sjukdomen är vanligast i Gästrikland, men förekommer också i andra delar av Sverige och Finland. Den finns inte i något annat land, förutom då i de fall som rör utvandrade svenskar och deras ättlingar.

Historik
Personer med Hedesundasjukan har en mutation på kromosom 2. Denna mutation har spårats till drygt 1 000 år tillbaka i tiden, vilket innebär att alla drabbade har en gemensam förfader från den tiden.

Noter

Muskelsjukdomar
Haukak

Haukak kan syfta på ett antal insjöar i Sverige. Namnet är samiskt och kan på svenska översättas med Gäddsjön eller Gäddtjärn.

Haukak (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (7,23 ha)
Haukak (Gällivare socken, Lappland), sjö i Gällivare kommun,  (13,7 ha)
Haukak (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun,  (16,7 ha)
Haugok, sjö i Arjeplogs kommun,  (42,1 ha)
Haukok, sjö i Jokkmokks kommun,  (7,21 ha)

Referenser 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hautajärvi

Hautajärvi kan syfta på ett antal insjöar och bebyggelse i anknytning till en del av dem:

Finland 
 Hautajärvi, Salla – en ort i Salla kommun i landskapet Lappland
 Hautajärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 67,73, long 25,42) – en sjö i kommunen Kittilä
 Hautajärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 66,78, long 26,57)  i kommunen Rovaniemi
 Hautajärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 66,52, long 29,00) – en sjö i kommunen Salla
 Hautajärvi (sjö i Finland, Mellersta Finland) – en sjö i kommunen Toivakka

Sverige 

Hautajärvi (Junosuando socken, Norrbotten, 749127-178764), sjö i Pajala kommun, 
Hautajärvi (Junosuando socken, Norrbotten, 750409-179134), sjö i Pajala kommun, 
Hautajärvi (Junosuando socken, Norrbotten, 752217-180368), sjö i Pajala kommun,  (75,4 ha)
Hautajärvi, Gällivare, sjö i Gällivare kommun,  (6,31 ha)

Se även
Hautamellajärvi
Gravsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Anders Berg (präst)

Anders Berg, född 3 januari 1791, död 13 januari 1860, var en svensk prästman.

Anders Berg var son till handlaren och rådmannen i Söderhamns stad Anders Ersson Berg. Han blev student i Uppsala 1809, avlade filosofie kandidatexamen 1815 och blev magister samma år. År 1816 avlade han prästexamen och prästvigdes samma år. Berg tjänstgjorde 1815-16 som vice rektor vid Jakobs skola, var komministeradjunkt i Klara församling 1816-18 samt blev kateket i Nikolai församling 1817. Under sin studietid i Uppsala umgicks Berg med de ledande fosforisterna och under sina första prästår i Stockholm umgicks han i kretsen av Carl Fredric Dahlgren och tillhörde Manhemsförbundet. Där kom han i kontakt med Carl Jonas Love Almqvist och Johan August Hazelius. Tillsammans med Almqvist, Hazelius, Martin Sturzenbecker och Anders Jakob Danielsson Cnattingius grundade Berg 1817 diskussionssällskapet Mannasamfund som i än högre grad än Manhemsförbundet blev en centralpunkt för spridandet av de almqvistska idéerna i en trängre lärjungakrets.

Efter att ha avlagt pastoralexamen i Uppsala 1819 blev han bataljonspredikant vid livgardet till häst samma år och pastorsadjunkt vid Adolf Fredriks församling 1820. År 1822 blev Berg regementspastor vid livgardet till häst, 1830 kyrkoherde i Över- och Yttergran, vice kontraktsprost 1834 och kontraktsprost 1844. Sedan Almqvist 1824 flyttat till Värmland försökte han flera gånger övertala Berg att följa honom och söka en prästtjänst där, dock utan resultat. Hans bevarade brevväxling med Almqvist och Hazelius innehåller många intressanta upplysningar som bidrar till kunskapen om Almqvists litterära verksamhet. Berg deltog intresserad av de av Swedenborgs läror påverkade religionssamtalen inom Mannasamfund, men förhöll sig kritisk till många av tankegångarna. Berg var ledamot av Svenska bibelsällskapet från 1818, Sällskapet för växelundervisningens främjande från 1827 och Samfundet Pro Fide et Christianismo 1830. År 1854 blev han ledamot av Vasaorden.

Källor 
 

Svenska kontraktsprostar
Präster i Svenska kyrkan
Ledamöter av Vasaorden
Ledamöter av Samfundet Pro Fide et Christianismo
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Söderhamn
Födda 1791
Avlidna 1860
Män
Havtjärnen

Havtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Havtjärnen, Västmanland, sjö i Nora kommun,  (22,7 ha)
Havtjärnen (Älvdalens socken, Dalarna), sjö i Älvdalens kommun,  (30 ha)
Havtjärnen, Dalarna, sjö i Mora kommun,  (2,9 ha)
Havtjärnen, Jämtland, sjö i Åre kommun,  (22,2 ha)

Se även
Havstjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn