kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Joseph W. McClurg

Joseph Washington McClurg, född 22 februari 1818 i St. Louis County, Missouriterritoriet, död 2 december 1900 i London, Missouri, var en amerikansk republikansk politiker. Han var ledamot av USA:s representanthus 1863–1868 och Missouris guvernör 1869–1871.

McClurg studerade juridik och inledde sin karriär som advokat i Republiken Texas. År 1841 återvände han till Missouri där han var verksam som köpman. I amerikanska inbördeskriget deltog McClurg som överste i kavalleriet i nordstaternas armé. Mitt under inbördeskriget blev han invald i representanthuset. År 1868 avgick han som kongressledamot efter att ha blivit vald till guvernörsämbetet.

McClurg efterträdde 1869 Thomas Clement Fletcher som guvernör och efterträddes 1871 av B. Gratz Brown. Mandatperioden hade tidigare varit fyra år men förkortades under McClurgs tid som guvernör till två år.

McClurg avled 1900 och gravsattes på Lebanon Cemetery i Lebanon i Missouri.

Referenser

Externa länkar

Ledamöter av USA:s representanthus från Missouri
Guvernörer i Missouri
Födda 1818
Avlidna 1900
Amerikanska republikaner
Män
Grytesjön

Grytesjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grytesjön, Småland, sjö i Vetlanda kommun,  (52,5 ha)
Grytesjön (Långareds socken, Västergötland), sjö i Alingsås kommun, 
Grytesjön (Mårdaklevs socken, Västergötland), sjö i Svenljunga kommun,  (3,3 ha)

Se även
Grytsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grytsjön

Grytsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Södra Grytsjön, sjö i Olofströms kommun, Osby kommun och Älmhults kommun,  (61,7 ha)
Grytsjön (Grimetons socken, Halland), sjö i Varbergs kommun,  (15,5 ha)
Grytsjön (Torups socken, Halland), sjö i Hylte kommun,  (22,9 ha)
Grytsjön (Döderhults socken, Småland, 635263-151591), sjö i Oskarshamns kommun,  (19,6 ha)
Grytsjön (Döderhults socken, Småland, 635990-153384), sjö i Oskarshamns kommun,  (13,2 ha)
Grytsjön (Kråksmåla socken, Småland), sjö i Högsby kommun och Nybro kommun,  (23,6 ha)
Grytsjön (Lemnhults socken, Småland), sjö i Vetlanda kommun,  (34,3 ha)
Grytsjön (Markaryds socken, Småland), sjö i Markaryds kommun,  (14 ha)
Grytsjön (Tuna socken, Småland), sjö i Vimmerby kommun,  (13,9 ha)
Grytsjön (Tveta socken, Småland), sjö i Hultsfreds kommun,  (24,9 ha)
Grytsjön (Vrå socken, Småland), sjö i Ljungby kommun,  (12,6 ha)
Lilla Grytsjön, Småland, sjö i Oskarshamns kommun,  (4,4 ha)
Norra Grytsjön, sjö i Älmhults kommun,  (42,2 ha)
Stora Grytsjön, Småland, sjö i Oskarshamns kommun,  (9,28 ha)
Grytsjön (Stjärnorps socken, Östergötland), sjö i Linköpings kommun,  (12,3 ha)
Grytsjön (Tjällmo socken, Östergötland), sjö i Motala kommun,  (11,7 ha)
Lilla Grytsjön, Södermanland, sjö i Eskilstuna kommun,  (11,5 ha)
Stora Grytsjön, Södermanland, sjö i Eskilstuna kommun,  (32,9 ha)
Grytsjön (Askersunds socken, Närke), sjö i Askersunds kommun och Laxå kommun,  (1,84 km²)
Grytsjön (Nysunds socken, Närke), sjö i Degerfors kommun,  (23 ha)
Lilla Grytsjön, Västmanland, sjö i Nora kommun,  (18,4 ha)
Stora Grytsjön, Västmanland, sjö i Nora kommun,  (33,5 ha)
Grytsjön (Bladåkers socken, Uppland), sjö i Uppsala kommun,  (16,3 ha)
Grytsjön (Roslags-Bro socken, Uppland), sjö i Norrtälje kommun,  (31,6 ha)
Grytsjön (Malungs socken, Dalarna, 670290-139000), sjö i Malung-Sälens kommun,  (16,4 ha)
Grytsjön (Malungs socken, Dalarna, 671613-137806), sjö i Malung-Sälens kommun,  (17,8 ha)
Grytsjön (Svärdsjö socken, Dalarna), sjö i Falu kommun,  (6,41 ha)
Grytsjön, Hälsingland, sjö i Härjedalens kommun,  (43,7 ha)
Grytsjön, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (36,3 ha)
Lilla Grytsjön, Lappland, sjö i Vilhelmina kommun,  (36,9 ha)
Stora Grytsjön, Lappland, sjö i Vilhelmina kommun,  (2,54 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Grytgöl (olika betydelser)

Grytgöl kan syfta på:
Grytgöl, en mindre tätort i Finspångs kommun, 

Grytgöl kan också syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Grytgöl (Gärdserums socken, Småland), sjö i Åtvidabergs kommun, 
Grytgöl (Kristdala socken, Småland), sjö i Oskarshamns kommun, 
Grytgöl (Locknevi socken, Småland), sjö i Vimmerby kommun, 
Grytgöl (Vena socken, Småland), sjö i Hultsfreds kommun, 
Grytgöl (Virserums socken, Småland), sjö i Hultsfreds kommun, 
Grytgölen, Småland, sjö i Oskarshamns kommun, 
Lilla Grytgölen, sjö i Vimmerby kommun, 
Stora Grytgölen (Döderhults socken, Småland), sjö i Oskarshamns kommun,  (12 ha)
Stora Grytgölen (Rumskulla socken, Småland), sjö i Vimmerby kommun, 
Grytgölen, Östergötland, sjö i Finspångs kommun,  (11,6 ha)
Grytgöl i Finspångs kommun ligger vid denna sjö
Stora Grytgölen, Östergötland, sjö i Linköpings kommun, 
Grytgölen, Södermanland, sjö i Katrineholms kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Clara Bonde

Clara Christina Eleonora Bonde af Björnö, född Rålamb 1 juli 1806, död 12 januari 1899, var en svensk hovfunktionär och tecknare. Hon var statsfru hos drottning Desideria 1836–1861.

Biografi 
Hennes föräldrar var överhovstallmästaren friherre Claes Rålamb och före detta hovfröken Ulrika Eleonora von Düben. Hon var 1823–1828 hovfröken hos drottning Desideria och ingick då i hennes första hovstat som drottning. Hon beskrivs som gladlynt och spirituell och ska ha varit en ledande gestalt vid Karl XIV Johans hov. Enligt uppgift spelade hon en viss roll, eftersom hon med sin goda franska och sitt sätt kunde lugna kungens temperament och därför brukade få uppgiften att framföra nyheter till honom. 

Hon gifte sig 16 december 1828 med greve Gustaf Ulf Bonde af Björnö och bosatte sig i Stockholm, men tillbringade även mycket tid på Hässelby slott. Hennes bröllop 1828 beskrivs som det sista så kallade stora hovbröllopet med tillhörande fackeldans och resa i drottningens sjuglasvagn. 

År 1836 återvände hon till hovet då hon utnämndes till statsfru. Hon beskrivs som kungafamiljens personliga vän: Desideria ska ha kallat henne Ma cherie Claire och rättat sig efter hennes råd, och kronprinsparet Oscar och Josefina ska ha kallat henne tant Clara och Slottets bästa tomte. Brevväxlingen mellan henne och kungafamiljens medlemmar finns bevarad. 

Efter makens död 1855 ska hon under en övergångsperiod ha fått ansvaret för flera fideikommisser. Bonde finns representerad vid Nationalmuseum i Stockholm

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Tidningen IDUN 28 januari 1899

Representerade vid Nationalmuseum
Kvinnor
Födda 1806
Avlidna 1899
Svenska statsfruar
Svenska grevinnor under 1800-talet
Clara
Clara
Karl XIV Johans hov
Desiderias hovstat
Gryttjärnen

Gryttjärnen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gryttjärnen, Västmanland, sjö i Nora kommun,  (13,9 ha)
Gryttjärnen, Hälsingland, sjö i Nordanstigs kommun, 
Gryttjärnen, Medelpad, sjö i Timrå kommun,  (5,69 ha)
Gryttjärnen, Ångermanland, sjö i Strömsunds kommun,  (4,79 ha)

Se även
Gryttjärn, by i Nora kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Peter Theodor Holst

Peter Theodor Holst, född 7 december 1843 i Trondheim, död 9 januari 1908 i Gjøvik, var en norsk militär och politiker.
 
Holst, som blev officer 1863, representerade 1886–91 Nordre Trondhjems amt på Stortinget, där han tillhörde Venstres radikala falang. Under tiden 6 mars 1891 till den 2 maj 1893 var han medlem av Johannes Steens första ministerium. Kort efter sitt utträde utnämndes han till överstelöjtnant i kavalleriet, 1899 till generalmajor. Åren 1895–97 och 1898–1900 var han åter stortingsman, och då Steen den 17 februari 1898 bildade sitt andra ministerium, inträdde han i detta. Då han den 6 november 1900 utträdde, utnämndes han till amtman i Kristiania amt. Han har stora förtjänster av Norges lantbruk och kommunikationsväsen.

Källor

Store norske leksikon Peter Theodor Holst

Noter

Norska generaler
Norges försvarsministrar
Stortingsledamöter för Venstre (Norge)
Födda 1843
Avlidna 1908
Män
Salmonsens
RY Sagittarii

RY Sagattarii är en eruptiv variabel av RCB-typ (RCB) i stjärnbilden Skytten.
 
Stjärnan har magnitud +5,8 och når i förmörkelsefasen ner till +14,0. Variabeln upptäcktes i juli 1893 av den brittiske översten och amatörastronomen Ernest Elliot Markwick.

Se även 
 Variabla stjärnor

Referenser 

Stjärnbilden Skytten
RY Sagittarii
HR-objekt
HD-objekt
Indonesien i olympiska sommarspelen 1968

Indonesien deltog i de olympiska sommarspelen 1968 med en trupp bestående av 6 deltagare. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1968 i Indonesien
Nationer i olympiska sommarspelen 1968
1968
Gunnar Berg (pedagog)

Gunnar Berg, född 1947, är en svensk professor i pedagogik, verksam vid Mittuniversitetet. Områden han intresserat sig särskilt för är rektorsrollen, där han framhåller komplexiteten, och skolinspektionen, som han menar bör reformeras. Om skolutveckling har han bland annat sagt att det till stor del handlar om att upptäcka och erövra det "frirum" som finns mellan skolans yttre och inre gränser, där de yttre gränserna har att göra med skolan som institution och de inre gränserna markeras av skolors interna kulturer.

Referenser

Svenska professorer i pedagogik
Födda 1947
Män
Levande personer
Personer verksamma vid Mittuniversitetet
Za dom spremni

Za dom spremni! är en kroatisk hälsning och devis som användes av Ustaša i den Oberoende staten Kroatien (Nezavizna država Hrvatska, förkortat NDH) under andra världskriget och som av denna anledning under efterkrigstiden kommit att förknippas med förintelsen, fascism och rasism. 

Den härstammar från 1800-talet då den ursprungligen användes som en hälsning till den kroatiska banen Josip Jelačić. I den Oberoende staten Kroatien var hälsningen ekvivalent med Nazitysklands Hitlerhälsning. Liksom denna byggde Ustašas hälsning på den romerska saluten. Huruvida hälsningen är att betrakta som en patriotisk eller fascistisk hälsning är omdiskuterat inom Kroatien, men utrikes  betraktas hälsningen så gott som alltid som en högerextrem sådan. En liknande hälsning, Za dom sad u boj! (För hemlandet nu i kamp!) användes av Nikola Šubić Zrinski vid slaget om Szigetvár 1566.

Betydelse och varianter 
Za dom spremni! betyder ordagrant "För hemmet redo!". Med "hemmet" åsyftas "hemlandet" varpå frasens betydelse på svenska är "För hemlandet redo". Den ursprungliga hälsningen löd Za dom! (För hemlandet!) – Spremni umrijeti! (Redo att dö!). Ustaša kom att använda frasen och devisen på olika sätt; Za poglavnika i za dom spremni! (För poglavniken och hemlandet redo!) användes som devis medan hälsningen ställd som fråga/svar löd; Za dom!? - Spremni! - Za koga? - Za poglavnika! (För hemlandet!? - Redo! - För vem? - För poglavniken!).

Referenser 

Gester och hälsningar
Oberoende staten Kroatien
Gråbergstjärn

Gråbergstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gråbergstjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun, 
Gråbergstjärnen (Bergs socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun, 
Gråbergstjärnen (Hotagens socken, Jämtland, 711275-145417), sjö i Krokoms kommun,  (15 ha)
Gråbergstjärnen (Hotagens socken, Jämtland, 711675-145181), sjö i Krokoms kommun, 
Gråbergstjärnen, Västerbotten, sjö i Norsjö kommun,  (3,84 ha)
Gråbergstjärnen (Piteå socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun, 
Gråbergstjärnen (Älvsby socken, Norrbotten), sjö i Älvsbyns kommun, 
Gråbergstjärnen, Lappland, sjö i Sorsele kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Orvar Löfgren

Orvar Löfgren, född 1943, är en svensk professor emeritus i etnologi vid Lunds universitet.
Löfgren blev filosofie doktor i etnologi 1978 på avhandlingen Fångstmän i industrisamhället. Han var professor i europeisk etnologi vid Lunds universitet 1991–2008 samt gästprofessor vid University of California, Santa Cruz, 1983, 1986 och 1997.

Verk 
Löfgren tillförde den etnologiska forskningen en vidgad syn på källmaterial. Han har särskilt studerat vardagliga förhållanden inom områden som gällt konsumtion, fritid, resande, turism, upplevelseindustri och gränsöverskridande, transnationell, verksamhet till exempel i Öresundsregionen i samband med Öresundsbron, liksom frågor om nationella identiteter.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Kungl. Vitterhetsakademien (LHA)
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1981)
 Ledamot av Finska Vetenskaps-Societeten (1995)
 Gösta Berg-medaljen (2008)
Hedersdoktor vid Köpenhamns universitet 2008

Bibliografi i urval 
Land och stad: svenska samhällstyper och livsformer från medeltid till nutid (1972)
Fångstmän i industrisamhället: en halländsk kustbygds omvandling 1800-1970 (1978) (avhandling), 
Den kultiverade människan (1979) tills. med Jonas Frykman, 
Kulturanalys: ett etnologiskt perspektiv (1982) tills. med Billy Ehn
Vardagslivets etnologi: reflektioner kring en kulturvetenskap (1996), tills. med Billy Ehn ,  (inb.)
On holiday: a history of vacationing (1999) University of California Press, 
"Identitetstrafik över Öresund", i Grændse som skiller ej (2007), 
Hur blir man klok på universitetet? (2004) tills. med Billy Ehn, 
När ingenting särskilt händer (2007) tills. med Billy Ehn,  (inb.)
Regionauterna: Öresundsregionen från vision till vardag (2010), red. Orvar Löfgren och Fredrik Nilsson, .
Kulturanalytiska verktyg (2012) tills. med Billy Ehn, ?

Referenser

Noter

Externa länkar 

Svenska professorer i etnologi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Finska Vetenskaps-Societeten
Födda 1943
Levande personer
Män
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Krogen Amerika

Krogen Amerika är en rödmålad timmerbyggnad vid Läroverksgatan i centrala Linköping. Den byggdes 1704 och är en av få byggnader som fortfarande finns bevarad i stadskärnan sedan 1700-talet. Numera används byggnaden som grafikverkstad.

Byggnadens historia
Krogen Amerika byggdes ursprungligen av lektorn vid Linköpings gymnasium Arvid Borænius 1704. Borænius tidigare gård hade förstörts i den stora stadsbranden 1700. Borænius erhöll 100 daler silvermynt av Kronan som återuppbyggnadsersättning. Den färdigställda gården var en typisk stadsgård för en välbärgad borgare. Till gården hörde även den ursprungligen medeltida stenbyggnad, kallad stenhusboden, som ligger mot Storgatan. 

Mot Läroverksgatan låg salen och i övrigt fanns fem rum och kök. Taket var förmodligen brantare och spånklätt. Troligen runt sekelskiftet 1800 inreddes vinden och taket fick en flackare sluttning. Borænius blev 1714 kyrkoherde i Vreta kloster, men behöll sin stadsgård i Linköping. Hans arvingar sålde 1737 fastigheten till en annan lektor, Martin Lidén. Hans son, Johan Hinric Lidén, ägde gården till 1796. Därefter ägde ett stort antal olika personer fastigheten i början av 1800-talet, ett flertal av dem var handlare som använde stenhusboden som butik.

Under 1820-talet fanns det ett behov av smålägenheter och bostadshuset delades då upp i flera lägenheter. 1841 köpte källarmästaren Johan Petter Stillman gården och bedrev krogverksamhet. Sannolikt var det då gården fick sitt nuvarande namn. När källarmästaren avled tog hans änka över verksamheten och drev den vidare, trots att hon inte mindre än fem gånger blev dömd till fängelse för olaga brännvinsutskänkning. Ännu under början av 1900-talet drevs en krog i byggnaden.

Gården köptes av Linköpings stad 1950, med syftet att bevara stenhusboden. Planen var dock länge att riva övrig äldre bebyggelse i kvarteret Eolus. Om det blev det dock en mångårig debatt. 1981 togs till slut beslut om att istället rusta upp Krogen Amerika, vilket tog två år.

Grafikcentrum
Från 1983 har Krogen Amerika använts till kollektiv grafikverkstad för konstnärer i Östergötland. Krogen Amerika används även som namn på den grafiska verksamheten.

Källor

Externa länkar
 Krogen Amerika fyller 30 år, hämtat 2013-11-21
 Linköpings historia, sidan skapad av Linköpings universitet och Östergötlands museum.

Byggnader och anläggningar i Linköping
Kultur i Linköping
Konstföreningar
Grafik
Bengt Saltö

Bengt Göran Saltö, född 13 augusti 1947 i Karlskrona, är en svensk konstnär.

Bengt Saltö är representerad i flera regioner och kommuner i Sverige, Riksdagshuset i Stockholm, Statens konstråds bildarkiv  och Statens maritima museer, Blekinge museum, Svenska Kyrkan, mm. Han är även representerad på ett flertal museer utomlands, såsom statliga museet i Kaliningrad.

Externa länkar 
 Egen webbplats

Födda 1947
Levande personer
Män
Konstnärer från Karlskrona
Svenska konstnärer under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Josefine Hökerberg

Josefine Pauline Hökerberg, född 29 januari 1981, är en svensk journalist på Dagens Nyheter.

Hökerberg är uppväxt och bosatt i Stockholm och har tidigare arbetat vid bland annat Expressen och Aftonbladet. 2012 nominerades hon tillsammans med Mia Tottmar till Stora journalistpriset i kategorin Årets avslöjande för avslöjandena om Caremaskandalen. 2013 vann hon priset, denna gång i kategorin Årets berättare för reportageserien "Tiggarna i Stockholm" med motiveringen "För att de berättade vilka livsöden som kan dölja sig bakom en tiggande hand.". Hon vann priset tillsammans med fotografen Roger Turesson.

Källor

Levande personer
Kvinnor
Födda 1981
Svenska journalister under 2000-talet
Vinnare av Stora journalistpriset
Kauliflori

Kauliflori (av latin caulis, 'stjälk', och flos, 'blomma') är en egenhet när blommor och frukter växer direkt på stammen och grövre grenar av ett träd. Flera tropiska träd blommar på detta sätt, bland andra brödfruktträd, fikon, kakao och kalebassträd.

Referenser 

Växtanatomi
Kallocain (TV-serie)

Kallocain är en svensk TV-teaterfilm i två delar från 1981, regisserad av Hans Abramson. Filmen bygger på romanen Kallocain av Karin Boye och i rollen som Leo Kall ses Sven Wollter och som hans hustru Linda Helena Brodin. Filmen sändes i Sveriges Television den 24 och 25 november 1981.

Handling

Rollista 
 Bertil Anderberg – domare
 Helena Brodin – Linda
 Lena Brogren – Kadidja Kappori
 Gunnel Broström – Lavris
 Lena Brundin – medlem nummer tre
 Ernst Günther – Tuareg
 Gerd Hegnell – modern
 Sven-Olof Jansson – medlem nummer 2
 Åke Lagergren – Karek
 Evert Lindkvist – medlem nummer 1
 Alf Nilsson – vittne
 Gunilla Nyroos – medlem nummer 4
 Barbro Oborg – hushållsarbetare
 Per Oscarsson – Nr. 135
 Ulf Qvarsebo – Edo Rissen
 Wiveka Warenfalk – blind följeslagare
 Måns Westfelt – doktor
 Sven Wollter – Leo Kall 
 Sonny Johnson – Uppläsare

Referenser

Externa länkar 
 Kallocain på SVT Play

Svenska TV-serier från 1980-talet
TV-teater i Sverige
Svenska TV-filmer
TV-seriestarter 1981
TV-serieavslutningar 1981
Svenskspråkiga TV-serier
Svenska TV-serier baserade på böcker
Karin Boye
Dystopiska TV-serier
Petri Hytönen

Petri Hytönen, född 1963, är en finländsk målare.

Petri Hytönen utbildade sig på Konstindustriella högskolan i Helsingfors 1982-84 och på Bildkonstakademin I Helsingfors 1984-88. Han hade sin första separatutställning på Vanhan galleria i Helsingfors 1986.

Petri Hytönen fick Carnegie Art Awards tredjepris 2000.

Han är gift med konstnären Marika Kaarna, och bor och arbetar i Borgå.

Offentliga verk i urval
Kesä 84-36, Uleåborg

Hytönen är representerad vid bland annat Nordiska Akvarellmuseet.

Källor

Noter

Externa länkar
Petri Hytönens webbplats

Finländska målare
Födda 1963
Levande personer
Män
Engelbrekt och hans dalkarlar

Engelbrekt och hans dalkarlar är en teaterpjäs från 1846 av den svenske författaren August Blanche. Den utspelar sig i mitten av 1430-talet och handlar om Engelbrektsupproret och dess ledare Engelbrekt Engelbrektsson. Pjäsen är indelad i fem akter. Den uruppfördes 20 april 1846 på Kungliga Teatern. Den innehåller flera originalsånger med text av Blanche; en av dem är "Engelbrektsmarschen", som därefter blev en populär militärmarsch.

Bland kända repliker från pjäsen finns dalmasen Sven Ulfssons kommentar till kung Erik på dalkarlsmål: "Ä’, du kungen, du, som sitter på granna ställningen där? Hör du – du har ena jäkliga fogdar där oppe i Dalom, du!" I en annan scen är bjuder Sven Ulfsson de kungliga på barkbröd och drottningen fäller tårar när hon smakar på det. Då utbrister dalkarlen: "Jag tror du gråter, mor! När det droppar från himlen, så blir det välsignelse på jorden. Gu’ signe dej för de!"

Källor

Externa länkar
 Engelbrekt och hans dalkarlar hos Projekt Runeberg

1400-talet i skönlitteratur
Dalarna i skönlitteratur
Engelbrekt Engelbrektsson
Skönlitteratur 1846
Svenska teaterpjäser
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av August Blanche
Skinheads: 25 år senare

Skinheads: 25 år senare är en svensk TV-dokumentärfilm, som visades i SVT2 den 21 november 2013. I programmet intervjuas de skinnskallar som följdes av Cicci Renström Suurna i dokumentären Skinheads 1988.

I programmet intervjuas "Kenta" och "Göran" samt polismannen Ola Österling.

Källor
Skinheads: 25 år senare (SVT 2, 21 november 2013)

Fotnoter

Externa länkar
Skinheads: 25 år senare 

Samhällsprogram i Sveriges Television
TV-året 2013
Skinheads (TV-program)

Skinheads är en svensk TV-dokumentärfilm, som visades i Kanal 1 den 29 november 1988. I programmet intervjuas de skinnskallar som följdes av Cicci Renström Suurna.

2013 kom uppföljaren Skinheads: 25 år senare.

Källor

Fotnoter

Samhällsprogram i Sveriges Television
TV-året 1988
Mehmet Hoxha

Mehmet Hoxha, född 29 november 1908 i Gjakova, död 19 december 1986 i Belgrad, var en kosovoalbansk (jugoslavisk) kommunistisk politiker.

Hoxha sattes i fängelse fram till Italiens kapitulation, var ordförande i befrielsekommittén 1944–1945 och var senare minister i Serbien och medlem i landets verkställande organ.

Källor 

Serbiska kommunister
Albanska kommunister
Kosovanska politiker
Personer från Gjakova
Personer i Kosovo under 1900-talet
Födda 1908
Avlidna 1986
Män
Alexander Kiellands plass, Oslo

Alexander Kiellands plass är ett torg i Grünerløkka i Oslo. Torget ligger på Ila mellan Uelands gate, Maridalsveien och Waldemar Thranes gate. Ytan är på 8 660 m2  och torget har formen av en triangel med två långsidor på ca 260 meter och en kortsida på ca 100 meter.

Torget och historien
Torget är från 1914 uppkallat efter författaren Alexander Kielland (1849–1906) från Stavanger. Innan dess kallades torget Steinløkka, efter ett stenhuggeri på 1800-talet. Det gjordes om till park på 1920-talet. 

Torget var nedslitet och förfallet i slutet av 1990-talet. I kommunens regi lades det helt om (färdigt 2001). Överst (mot Waldemar Thranes gate) anlades en plats med fontän. Resten av torget är park med en serie vattenfall och vattenytor.

Trafikknutpunkt och bebyggelse vid torget
Oslo Sporveiers första busslinje öppnades 1927 från Alexander Kiellands plass till Kværner, med avgång var 10 minut. I dag är torget en trafikknutpunkt med huvudgatorna Uelands gate och Waldemar Thranes gate med en årsdagstrafik (ÅDT) på respektive 12 600  och 10 800 och cirka 4 800 på- och omstigande busspassagerare dagligen (2007) på de fyra hållplatserna som har namn efter torget (mot nord, syd, ost och väst). 2012/2013 blev korsningen Waldemar Thranes gate/Uelands gate ombyggd från trafikljus till rondell.

Vid torget ligger 
 Waldemar Thranes gate 70, monumentalt dormbygge i nordisk nybarock, 1921, i dag bland annat Ila pensjonat och serveringsstället «Tranen»
 Bostadskomplexet Schultzehaugen, inflyttning 2004
 Kiellands Hus, köpcentrum och bostäder, inflyttning 2006-2007.

Åtta serveringsställen ligger vid torget, tre av dem med uteservering i parken. I sydändan och nordändan av torget är det uppställningsplatser för stadscyklar.

Sången av Lillebjørn Nilsen och filmen 6 forestillinger om frihet
"Alexander Kiellands plass" är också en sång av Lillebjørn Nilsen som växte upp i området runt torget. Sången gavs först ut på albumet Hilsen Nilsen (1985).

Kortfilmen 6 forestillinger om frihet (regissör och producent Thomas A. Østbye) från 2006 är en studie av Alexander Kiellands plass.

Referenser

Externa länkar 
Utsikt över Alexander Kiellands plass, 1930-talet. Okänd fotograf. Foto ägs av Oslo Bymuseum
Bilder från Alexander Kiellands plass på oslobilder.no – sök på «alexander kiellands». Här finns bl.a. bilder av torget 1923, torget sett syd från med bensinstation 1940 och mittre del av torget en gång på 1930-talet, med halvstora träd och lekstugor

Torg i Oslo