kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Villa Leander

Villa Leander (även kallad Tillflykten) är en kulturhistoriskt värdefull byggnad vid Storängens strandväg 1, i Storängen, Nacka kommun. Villan ritades 1904 av arkitekt Arvid Bjerke och bedöms enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering av Storängen år 1979 som ”omistlig”.

Beskrivning

Storängens villasamhälle grundades år 1904 av Tjänstemännens egnahemsförening och lockade till sig inte bara tjänstemän från övre medelklass utan även universitetslärare, direktörer, konstsamlare och konstnärer. Den nyöppnade järnvägen Stockholm-Saltsjön (Saltsjöbanan) med sin snabba trafikförbindelse till och från Stockholm och hållplats i Storängen bidrog till att villasamhället blev attraktivt.

Villan vid Storängens strandväg 1 hörde till de första som uppfördes i den nyanlagda villastaden. Byggherre var journalisten Hans Leander, verksam vid Nordiska Presscentralen. Han anlitade 1904 arkitekten Arvid Bjerke, som då fortfarande studerade vid Kungliga Akademien för de fria konsterna, att rita sitt nya hem på landet. Bjerke skapade en typisk representant för nationalromantiken, stilidealet kring sekelskiftet 1900 och övervägande använd i Storängen.

Huset är en envånings timmerbyggnad med ett högt, starkt lutande säteritak. Fasaderna består av rödmålat liggtimmer. Färgtonen kallas roslagsmahogny som är en blandning av linolja, trätjära, terpentin och lite rödfärgspigment. Fönstren är småspröjsade, som var vanligt på storängsvillorna, och har ockrafärgade omfattningar samt gröna spröjsar. Den ursprungliga färgsättningen återskapade av nuvarande ägare i samråd med Stockholms stadsmuseum.

På långsidorna märks mjukt rundade burspråk som bär en balkong i övervåningen. I bottenvåningen låg frukostrum, herrum, matrum och kök, i takvåningen fanns fruns rum, barnkammare, sängkammare, badrum och jungfrukammare.

Interiörbilder
Åren 1921–1936 var grosshandlaren och historiske författaren E. Alfred Jansson bosatt i villan. Hur bostaden såg ut vid den tiden visas på följande interiörbilder.

Referenser

Externa länkar

Arkitekturåret 1904
Byggnader ritade av Arvid Bjerke
Leander
Liechtenstein i olympiska sommarspelen 1952

Liechtenstein deltog med 2 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1952 i Liechtenstein
Nationer i olympiska sommarspelen 1952
1952
Nemesianus

Marcus Aurelius Olympius Nemesianus var en romersk skald från Kartago, verksam omkring 280 e.Kr.

Nemesianus författade en dikt om jakten, Cynegetica samt fyra bukoliska dikter som så starkt imiterade Titus Calpurnius Siculus, att de tidigare tillskrevs honom.

Källor

Externa länkar 
 

Romerska poeter
Personer i Romerska riket under 200-talet
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Aurelii
Olav Christopher Jenssen

Olav Christopher Jenssen, född 2 april 1954 i Sortland, är en norsk målare, skulptör och tidigare fotbollsspelare.

Olav Christopher Jenssen spelade fotboll för FK Lyn och Lillestrøm SK på 1970-talet. Han har utbildat sig på Statens håndverks- og kunstindustriskole och Statens kunstakademi i Oslo. Han var professor i måleri vid Hochschule für Bildende Künste i Hamburg 1996-2003 och är sedan 2007 professor i måleri vid Hochschule für Bildende Künste i Braunschweig. 

Han deltog i DOKUMENTA IX 1992 i Kassel i Tyskland. Sviten målerier Lack of Memory blev 1992 utsedd av Morgenbladet som ett av Morgenbladets 12 viktigste kunstverk. Han fick Carnegie Art Awards tredjepris 2014. Jenssen är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum och Nordiska Akvarellmuseet.

Källor 
Denna artikel bygger på artikeln Olav Christopher Jenssen på Wikipedia på bokmål.

Noter

Norska målare under 1900-talet
Norska skulptörer under 1900-talet
Norska fotbollsspelare
Spelare i FC Lyn Oslo
Spelare i Lillestrøm SK
Personer från Sortland 
Födda 1954
Levande personer 
Män
Mottagare av Prins Eugen-medaljen
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Norska målare under 2000-talet
Norska skulptörer under 2000-talet
Josef Dolezal

Josef Dolezal, född 12 december 1920 i Příbram, död 28 januari 1999 i Prag, var en tjeckoslovakisk friidrottare.

Dolezal blev olympisk silvermedaljör på 50 kilometer gång vid sommarspelen 1952 i Helsingfors.

Källor 

Födda 1920
Tjeckoslovakiska gångare
Tjeckoslovakiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1952
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1956
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Tjeckoslovakien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Tjeckoslovakien
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Tjeckoslovakien
Män
Avlidna 1999
Personer från Příbram
Europamästare i gång
Daniel Dunklin

Daniel Dunklin, född 14 januari 1790 i Greenville, South Carolina, död 25 augusti 1844 i Herculaneum, Missouri, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var Missouris guvernör 1832–1836.

Dunklin studerade juridik och var verksam som advokat i Missouri. Han deltog i 1812 års krig och satt i Missouris representanthus 1822–1823.

Dunklin tillträdde 1828 som Missouris viceguvernör och efterträddes 1832 av Lilburn Boggs. Därefter efterträdde han John Miller som guvernör och efterträddes 1836 även i det ämbetet av Boggs. 

Dunklin avled 1844 och gravsattes i Herculaneum. Dunklin County har fått sitt namn efter Daniel Dunklin.

Referenser

Externa länkar

Viceguvernörer i Missouri
Guvernörer i Missouri
Födda 1790
Avlidna 1844
Amerikanska demokrater
Män
Personer från Greenville, South Carolina
Johannes Laurentii (kyrkoherde i Nora, Ångermanland)

Johannes Laurentii, även Hans Larsson, död omkring 1609, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Johannes Laurentii framkommer först i källorna vid Uppsala möte vars beslut han undertecknade i egenskap av kyrkoherde i Nora socken, Härnösands stift. 1595 var han en av undertecknarna av besluten från Söderköpings riksdag.

Om Johannes Laurentiis ursprung är inget känt. Han ägde mark i byn Ry samt det hemman Fanskog som tidigare ägdes av Olaus Laurentii Bure.

Han var gift med Karin Olofsdotter, som efter hans död gifte om sig med Noras kapellan Erik Michaelis. Hans många barn med henne kallade sig Noræus. Sonen Israel Noræus adlades Norfelt. Dennes bror Olof Hansson Noræus ägde jord i Lungvik. Deras syster Margareta var hustru till Segericus Nenzelius.

Källor
 Bygdéns herdaminne för Härnösand

Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Prästeståndets riksdagsledamöter
Liechtenstein i olympiska sommarspelen 1960

Liechtenstein deltog med 5 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1960 i Rom. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1960 i Liechtenstein
Nationer i olympiska sommarspelen 1960
1960
Segericus Nenzelius

Segericus Segerici Nenzelius, född 1600 i Nensjö, Gudmundrå socken, död 16 juli 1638 i Stora Tuna socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Segericus Nenzelius var son till länsmannen i Nensjö Seger Persson och av samma släkt som Eric Nenzel, adlad Ehrenklo. Han inskrevs 1620 vid Uppsala universitet, disputerade 1624 under Johannes Chesnecopherus med Physica prima, de physiologiæ constitvtione och utgav 1625 sin sång om Jesu lidande, Carmen de passione & tormentis tristissimis ac truculentissimis salvatoris nostri Jesu Christi. 1629 promoverades han till magister.

Nenzelius blev efter examen fältpräst i Tyskland under pågående trettioåriga kriget och avancerade till Gustav II Adolfs hovpräst. Tillbaka i Sverige efter kungens död uppvaktade han änkedrottning Maria Eleonora. Förmyndarregeringen inlämnade 1634 en begäran till biskop Johannes Rudbeckius att Nenzelius skulle få bli kyrkoherde i pastoratet Stora Tuna, som var mycket förmöget till följd av bergsbruket. Nenzelius tillträdde tjänsten 1635. 

Nenzelius var fullmäktig vid riksdagen 1635.

Muncktell uppger att Nenzelius hustrus initialer var MHD, vilka är inristade i deras gravsten i Stora Tuna kyrka, och att hon sedan gifte om sig och levde på skattehemmanet Brusala som Nenzelius köpt. Hennes namn var Margareta, och var dotter till kyrkoherden i Nora socken, Ångermanland Johannes Laurentii. Dottern Catharina var gift med biskop Nicolaus Johannis Rudbeckius och dottern Margareta med häradshövdingen Paul Rudbeckius.

Källor
 http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/stora_tuna.shtml#kh19
 http://wc.rootsweb.ancestry.com/cgi-bin/igm.cgi?op=GET&db=janeur&id=I2766

Noter

födda 1600
Avlidna 1638
Män
Personer från Gudmundrå socken
Prästeståndets riksdagsledamöter
Willard Preble Hall

Willard Preble Hall, född 9 maj 1820 i Harpers Ferry, Virginia (i nuvarande West Virginia), död 2 november 1882 i Saint Joseph, Missouri, var en amerikansk politiker. Han var ledamot av USA:s representanthus 1847–1853 och Missouris viceguvernör 1861–1864 samt guvernör 1864–1865. Som kongressledamot var han demokrat och som viceguvernör samt guvernör republikan. Han var bror till William Augustus Hall och farbror till Uriel Sebree Hall.

Hall utexaminerades 1839 från Yale College och studerade därefter juridik. År 1841 inledde han sin karriär som advokat i Missouri. År 1847 tillträdde han som kongressledamot och efterträddes 1853 av Mordecai Oliver. År 1861 efterträdde han Hancock Lee Jackson som Missouris viceguvernör.

Guvernör Hamilton Rowan Gamble avled 1864 i ämbetet och efterträddes av Hall. Han efterträddes sedan 1865 som guvernör av Thomas Clement Fletcher. 

Hall avled 1882 och gravsattes på Mount Mora Cemetery i Saint Joseph. Hans andra hustru Ollie var dotter till kongressledamoten Mordecai Oliver.

Referenser

Externa länkar

Ledamöter av USA:s representanthus från Missouri
Viceguvernörer i Missouri
Guvernörer i Missouri
Amerikanska demokrater
Amerikanska republikaner
Personer från Harpers Ferry, West Virginia
Födda 1820
Avlidna 1882
Män
Liechtenstein i olympiska sommarspelen 1964

Liechtenstein deltog med 2 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1964 i Tokyo. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1964 i Liechtenstein
Nationer i olympiska sommarspelen 1964
1964
Uriel Sebree Hall

Uriel Sebree Hall, född 12 april 1852 i Randolph County, Missouri, död 30 december 1932 i Columbia, Missouri, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var ledamot av USA:s representanthus 1893–1897. Han var son till William Augustus Hall och brorson till Willard Preble Hall.

Hall utexaminerades 1873 från Mount Pleasant College i Missouri och studerade senare juridik. År 1879 inledde han sin karriär som advokat i Missouri.

År 1893 efterträdde Hall Charles H. Mansur som kongressledamot och efterträddes 1897 av Robert N. Bodine.

Hall avled 1932 i Columbia och gravsattes i Moberly.

Referenser

Externa länkar

Ledamöter av USA:s representanthus från Missouri
Amerikanska demokrater
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Randolph County, Missouri
Födda 1852
Avlidna 1932
Män
William Augustus Hall

William Augustus Hall, född 15 oktober 1815 i Portland, Massachusetts (i nuvarande Maine), död 12 december 1888 i Randolph County, Missouri, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var ledamot av USA:s representanthus 1862–1865. Han var bror till Willard Preble Hall och far till Uriel Sebree Hall.

Hall studerade vid Yale College. Efter juridikstudier inledde han sedan år 1841 sin karriär som advokat i Missouri. Mellan 1847 och 1861 tjänstgjorde han som domare och deltog som kapten i mexikansk–amerikanska kriget. År 1862 fyllnadsvaldes han till kongressen.

År 1865 lämnade Hall representanthuset och efterträddes av John F. Benjamin. År 1888 avled han och gravsattes på familjekyrkogården i Randolph County i Missouri.

Referenser

Externa länkar

Ledamöter av USA:s representanthus från Missouri
Födda 1815
Avlidna 1888
Amerikanska demokrater
Män
Personer från Portland, Maine
Svenska hem (konsumentförening)

Svenska Hem eller Kvinnornas Andelsförening Svenska Hem var en kvinnlig kooperation som startade 1905 på initiativ av Anna Whitlock. Den första butiken utsattes för omfattande bojkott av Stockholms Specerihandlareförening. Trots detta växte rörelsen och blev Sveriges på sin tid största konsumentförening med fem butiker och 3 300 kvinnliga medlemmar, bland andra Selma Lagerlöf, Ellen Key, Emilia Broomé, Anna Branting, Elin Wägner, Karolina Widerström, Hanna Pauli, Karin Larsson och Harriet Bosse.

Etableringar

Den 8 november 1905 öppnade under stort tumult och pressuppbåd den första butiken på Jakobsbergsgatan 6 i centrala Stockholm. År 1906 blev Ina Almén dess direktör. Därefter etablerades nya butiker på Karlbergsvägen 16, Scheelegatan 14, Mäster Samuelsgatan 3, Hökens gata 8 samt i Centralpalatset på Lidingö. Varor levererades från utlandet och svenska gårdar, bland annat från Elisabeth Tamm på Fogelstad.

Koncept
Matfusket var utbrett i Stockholm vid förra sekelskiftet.  I Svenska Hem skulle medlemmarna kunna lita på maten. Det skulle säljas goda varor till rimliga priser. Kunderna fick återbäring på sina inköp. De kunde också få färdiglagad mat och varor hemsända. Svenska Hem ordnade matlagningskurser, gav ut Sveriges första konsumenttidning och hyrde ut dammsugare. Kvinnliga butiksföreståndare anställdes i samtliga butiker. Personalen betalades enligt likalönsprincip och fick del i vinsten. Vid slutet av 1907 uppgick medlemsantalet till 1 100. Enligt Svenska Hems medlemsförteckning uppgick antalet medlemmar den 31 december 1915 till 3 134.

Samgående med Konsum Stockholm
Under 1915 och efter att NK öppnat en delikatessavdelning gick lönsamheten ner. 1916 gick Svenska Hem ihop med det då nystartade Konsum Stockholm. Samtliga butiker bytte därefter namn eller lades ner. De kvinnliga föreståndarna ersattes med manliga. I ett jubileumstal 1930 myntas epitetet ”Hemska Sven” av KF-chefen Albin Johansson.

Bok, museiutställning och dramaserie  
Historien om Svenska Hem dokumenterades 2005 av Monika Björk och Eva Kaijser i boken Svenska Hem: en passionerad affär och en utställning på Stockholms Stadsmuseum 2006. Julen 2013 visade SVT en dramaserie i tre delar med titeln Fröken Frimans krig inspirerad av Björks och Kaijsers bok. Huvudkaraktären Dagmar Friman gestaltad av Sissela Kyle bygger på verklighetens Anna Whitlock. 2014 gav Latona Ord & Ton ut en nyutgåva av boken med ny undertitel Svenska Hem: den sanna historien om Fröken Frimans krig. Julen 2016 kom en uppföljare till Fröken Frimans krig Sveriges Television.

Källor

Noter

Vidare läsning 

Stockholm under 1900-talet
Svensk kvinnohistoria
Första vågens feminism i Sverige
Kooperativ i Sverige
Kooperativa Förbundet
Riksdagen 1937

Riksdagen 1937 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 11 januari 1937. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 12 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 15 juni 1937.

Referenser 

1937
Politik i Sverige 1937
Riksdagen 1938

Riksdagen 1938 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1938. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 16 juni 1938.

Referenser 

1938
Politik i Sverige 1938
Lagtima riksdagen 1939

Lagtima riksdagen 1939 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1939. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 17 juni 1939.

Referenser 

1939
Politik i Sverige 1939
Urtima riksdagen 1939

Urtima riksdagen 1939 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 8 september 1939. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 9 september. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 9 januari 1940.

Referenser 

1939
Politik i Sverige 1939
Lagtima riksdagen 1940

Lagtima riksdagen 1940 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1940. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 31 juli 1940.

Referenser 

1940
Politik i Sverige 1940
Urtima riksdagen 1940

Urtima riksdagen 1940 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 1 augusti 1940. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 2 augusti. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 december 1940.

Den ordinarie, lagtima riksdagen 1940 hade avslutats den 31 juli, dagen innan 1940 års urtima riksdag inleddes.

Referenser 

1940
Politik i Sverige 1940
Riksdagen 1941

Riksdagen 1941 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1941. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 december 1941.

Referenser 

1941
Politik i Sverige 1941
Riksdagen 1942

Riksdagen 1942 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1942. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 12 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 december 1942.

Referenser 

1942
Politik i Sverige 1942
Riksdagen 1943

Riksdagen 1943 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 11 januari 1943. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 12 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 december 1943.

Referenser 

1943
Politik i Sverige 1943
Riksdagen 1944

Riksdagen 1944 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1944. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 december 1944.

Referenser 

1944
Politik i Sverige 1944
Riksdagen 1945

Riksdagen 1945 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1945. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 29 december 1945.

Referenser 

1945
Politik i Sverige 1945
Riksdagen 1946

Riksdagen 1946 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1946. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 28 december 1946.

Referenser 

1946
Politik i Sverige 1946
Riksdagen 1947

Riksdagen 1947 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1947. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 9 december 1947.

Referenser 

1947
Politik i Sverige 1947
Riksdagen 1948

Riksdagen 1948 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1948. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 23 december 1948.

Referenser 

1948
Politik i Sverige 1948
Riksdagen 1949

Riksdagen 1949 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1949. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Johan Nilsson (H), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 13 december 1949.

Referenser 

1949
Politik i Sverige 1949
Riksdagen 1933

Riksdagen 1933 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1933. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Axel Vennersten (Nationella partiet), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 30 juni 1933.

Referenser 

1933
Politik i Sverige 1933
Riksdagen 1934

Riksdagen 1934 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1934. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Axel Vennersten (Nationella partiet), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 21 juni 1934.

Referenser 

1934
Politik i Sverige 1934
Riksdagen 1935

Riksdagen 1935 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1935. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Axel Vennersten (Nationella partiet), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 18 juni 1935.

Referenser 

1935
Politik i Sverige 1935
Riksdagen 1936

Riksdagen 1936 ägde rum i Stockholm.

Riksdagens kamrar sammanträdde i riksdagshuset den 10 januari 1936. Riksdagsarbetet inleddes ceremoniellt genom riksdagens högtidliga öppnande i rikssalen på Stockholms slott den 11 januari. Första kammarens talman var Axel Vennersten (Nationella partiet), andra kammarens talman var August Sävström (S). Riksdagen avslutades den 27 juni 1936.

Referenser 

1936
Politik i Sverige 1936