kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Heinrich Friese

Heinrich Friese, Heinrich Friedrich August Karl Ludwig Friese, född den 4 maj 1860 i Schwerin, död där den 8 september 1948, var en tysk biolog och entomolog specialiserad på bin.

Frieses intresse för bin väcktes av entomologen Otto Schmiedeknecht som 1883 tog med honom på en insamlingsresa till södra Frankrike, Spanien och Balearerna. Arterna som samlades in under resan såldes för att finansiera resan och möjliggjorde att Friese kunde stanna i Paris och undersöka samlingar från tidigare entomologer som Pierre André Latreille, Georges Cuvier, Amédée Louis Michel Lepeletier och Frédéric Jules Sichel. Mellan 1883 och 1939 beskrev han 1 989 nya arter och 564 nya varianter eller underarter av insekter, 99% av dessa var bin. Biarten Eufriesea är uppkallade efter honom.

Källor

Noter

Externa länkar
Zootaxa – Heinrich Friese (1860–1948): Names proposed and notes on a pioneer melittologist (Hymenoptera, Anthophila)

Tyska entomologer
Tyska biologer under 1900-talet
Personer från Schwerin
Födda 1860
Avlidna 1948
Män
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamp

lamp  utgör slutled i åtminstone följande insjöanamn i Sverige:

Himlamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Korplamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Lättlamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Mustalamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Peckalamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Sånnerslamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Tarvaslamp, sjö i Laxå kommun och Västergötland 
Daglamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Gettolamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Hamplamp, sjö i Arvika kommun och Värmland 
Harlamp, sjö i Sunne kommun och Värmland 
Jorikalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Jätalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Kilplamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Kimpelamp, sjö i Årjängs kommun och Värmland 
Kivilamp, sjö i Arvika kommun och Värmland 
Liggolamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Lämmetilamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Matlamp, sjö i Sunne kommun och Värmland 
Natalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Norra Haklamp, sjö i Sunne kommun och Värmland 
Packalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Paskalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Persilamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Rattalamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Rispaslamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Rolamp, sjö i Arvika kommun och Värmland 
Samackolamp, sjö i Arvika kommun och Värmland 
Sammakolamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Sarklamp, sjö i Sunne kommun och Värmland 
Särklamp, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Övre Haklamp, sjö i Sunne kommun och Värmland 
Hakilamp, sjö i Falu kommun och Dalarna 
Kampalamp, sjö i Malung-Sälens kommun och Dalarna 
Rajalamp, sjö i Falu kommun och Dalarna 
Kivlamp, sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Kolkilamp, sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Låtilamp, sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Notlamp, sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Verkalamp (Ockelbo socken, Gästrikland, 674834-153651), sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Verkalamp (Ockelbo socken, Gästrikland, 676755-152499), sjö i Ockelbo kommun och Gästrikland 
Härnalamp, sjö i Härjedalens kommun och Hälsingland 
Levalamp, sjö i Bollnäs kommun och Hälsingland 
Pörjalamp, sjö i Härnösands kommun och Ångermanland

Se även
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamm
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lammi
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lampi
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lompolo

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Smålandsgymnasiet

Smålandsgymnasiet var en friskola i Växjö som ägdes och drevs av Gymnasieskolor i Syd som även driver Karl-Oskarskolan. Skolan hade ca 55 elever och var belägen i och vid de gamla lokstallarna i Växjö. 

Skolan hade 9 programinriktningar:
 Restaurang & Livsmedelsprogrammet - Kök & servering
 Hantverksprogrammet - Florist
 Hantverksprogrammet - Frisör
 Handels & Administrationsprogrammet - Handel & service
 El & Energiprogrammet - Dator & Kommunikationsteknik
 Teknikprogrammet - Informations & medieteknik
 Samhällsvetenskapsprogrammet - Medier, information & kommunikation
 Samhällsvetenskapsprogrammet - Beteendevetenskap
 Estetiska programmet -  Estetik & media

Historia 
Skolan startade i Alvesta 2002 och hette då John Bauergymnasiet. År 2005 flyttades skolan till Växjö och fortsatte som John Bauer fram till 2012 då skolan bytte namn till JB Gymnasiet. Bytet blev inte långvarigt då JB Education som drev verksamheten kort därefter gick i konkurs. Skolan köptes då upp av Gymnasieskolor i Syd och fortsatte att drivas som Smålandsgymnasiet. Hösten 2016 lades skolan ner.

Kuriosa 
 Skolans logotyp är skapad av en elev på skolan

Referenser 

Gymnasieskolor i Växjö
Friskolor i Sverige
Emil Klementsson

Emil Martin Alexander Klementsson, född 27 juni 1879 i Malmö, död 28 mars 1930, var en svensk psykiater och barnläkare.
 
Klementsson blev student vid Lunds universitet 1898, medicine kandidat 1903 och medicine licentiat 1907. Han var amanuens vid Lunds hospital samma år, amanuens och t.f. underläkare vid länslasarettets i Lund medicinska klinik 1908–09, läkare vid den privata vårdanstalten för sinnessjuka Solliden i Åkarp, Malmöhus län, 1909–21, och vid Arrie epidemisjukstuga tills denna indrogs. Från 1909 var han även praktiserande läkare i Malmö och läkare vid Malmö barnsjukhus från 1921 till sin död. Han var läkare vid Malmö barnkrubba och vid flera skolor i Malmö.

Klementsson avled i hjärtmuskelinflammation på Vejlefjords sanatorium på Jylland, där han vistades som konvalescent efter en omkring ett år förut företagen operation för gallsten.

Källor

Sveriges läkarehistoria, fjärde följden, band III (1933), sid. 83f.

Svenska psykiatrer
Svenska barnläkare
Läkare från Malmö
Födda 1879
Avlidna 1930
Män
Karl Gengenbach

Karl Gengenbach, född 9 november 1911 i Pforzheim, död 25 januari 1944 i närheten av Bad Tölz, var en tysk jurist och SS-Standartenführer. Han var under andra världskriget chef för Sicherheitsdienst (SD) i det av Tyskland ockuperade Nederländerna.

Biografi 
Karl Gengenbach föddes i Pforzheim 1911. Mellan 1931 och 1935 studerade han rättsvetenskap vid Münchens universitet och blev medlem i Burschenschaft Cimbria München. Den 10 maj 1933 var han talare vid bokbränningen i München och sade bland annat att böcker av Heinrich Heine skall kastas i elden och ersättas med verk av Joseph von Eichendorff. Gengenbach var en tongivande medlem av Nationalsocialistiska tyska studentförbundet och spelade en avgörande roll för den nazistiska likriktningen av Münchens universitet.

Gengenbach blev medlem av Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) 1930 och Sturmabteilung (SA) 1933. År 1935 övergick han till Schutzstaffel (SS) och kom att vara verksam vid SD-Oberabschnitt Süd i München, underordnat SD-Hauptamt. När Reichssicherheitshauptamt (RSHA), Nazitysklands säkerhetsministerium, grundades i september 1939, utnämndes Gengenbach till chef för avdelningen för rätt och förvaltning. Efter Tysklands fälttåg mot Frankrike 1940 utnämndes Gengenbach till chef för Sicherheitsdienst (SD) i det av Tyskland ockuperade Nederländerna. Reichssicherheitshauptamt omorganiserades 1941 och Gengenbach utsågs då till chef för avdelningen för rättsordning, vilket innebar översyn över Tredje rikets rättsväsen.

Karl Gengenbach omkom i en bilolycka tillsammans med Obersturmbannführer Heinz Gräfe i närheten av Bad Tölz i januari 1944. Otto Ohlendorf, som höll griftetalet, hyllade de bägge männens insatser för det tyska folket.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 

Födda 1911
Avlidna 1944
Män
Personer från Pforzheim
Tyska jurister
Gestapo
Reichssicherheitshauptamt
Sicherheitsdienst
Personer som omkommit i trafikolyckor
SS-Standartenführer
Norrländska präriens gudinna

Norrländska präriens gudinna är en svensk pop-låt som först framfördes av artisten Olle Ljungström på albumet Tack 1995. Den släpptes även som singel året därpå. Låten är komponerad av Ljungström och Heinz Liljedahl. Den brukar räknas som en av Ljungströms mer kända sånger.

Maja Ivarsson framförde låten i programmet Så mycket bättre på TV4 2012.

Låtlista
Låtarna är komponerade av Olle Ljungström och Heinz Liljedahl.

 "Norrländska präriens gudinna" (4:02)
 "Bara på lek" (3:25)

Källor

Musiksinglar 1996
Singlar av Olle Ljungström
Svenskspråkiga sånger
Låtar av Olle Ljungström
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lampi

-lampi  utgör slutled i åtminstone följande insjöanamn i Sverige:

Härkelampi, sjö i Hällefors kommun och Västmanland 
Likalampi (Hällefors socken, Västmanland, 664503-142636), sjö i Hällefors kommun och Västmanland 
Likalampi (Hällefors socken, Västmanland, 665182-142897), sjö i Hällefors kommun och Västmanland 
Särkalampi, sjö i Hällefors kommun och Västmanland 
Hangaslampi, sjö i Falu kommun och Dalarna 
Valkilampi, sjö i Falu kommun och Dalarna 
Paskalampi, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Rikkolampi, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Sorsalampi, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Kaakkurilampi, sjö i Pajala kommun och Norrbotten 
Onkilampi, sjö i Pajala kommun och Norrbotten

Se även
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamm
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lammi
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamp
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lompolo

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lammi

-lammi  utgör slutled i åtminstone följande insjöanamn i Sverige:

Ahvenlammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Hamaralammi, sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Kaakkurilammi (Hietaniemi socken, Norrbotten), sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Kaakkurilammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 733446-187152), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Kaakkurilammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 734337-187141), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Kaakkurilammi (Pajala socken, Norrbotten), sjö i Pajala kommun och Norrbotten 
Kaakkurilammi (Överkalix socken, Norrbotten), sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Keskinenvaaranlammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Kylkirovanlammi, sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Lehmävaaranlammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Narbäckslammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Palovaaranlammi, sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Paskalammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 732265-186647), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Paskalammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 733670-186073), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Perävaaranlammi, sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Riekonlammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Riitalammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Ruonalammi, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Ruutilammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Ruuttilammi (Hietaniemi socken, Norrbotten), sjö i Övertorneå kommun och Norrbotten 
Ruuttilammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 732680-186645), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Ruuttilammi (Nedertorneå socken, Norrbotten, 733882-186269), sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Simmunalammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Sulkalammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Tervalammi, sjö i Haparanda kommun och Norrbotten 
Vekkojalammi, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten

Se även
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamm
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lamp
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lampi
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -lompolo

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -järv

-järv utgör slutled i åtminstone följande insjöanamn i Sverige:

Råinjärv, sjö i Torsby kommun och Värmland 
Jussinjärv, sjö i Orsa kommun och Dalarna 
Rodenjärv, sjö i Orsa kommun och Dalarna 
Lilla Virkasjärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Lockjärv, sjö i Hudiksvalls kommun och Hälsingland 
Norra Virkasjärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Nälgojärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Salmijärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Södra Virkasjärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Tallasjärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Tarajärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Ylajärv, sjö i Ljusdals kommun och Hälsingland 
Alsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Ertsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Halljärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Inre Märkjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Jock-Alsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Karkjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kesasjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kinsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kopparsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Korsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kypasjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kälvjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Kölmjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Lill-Kalajärv, sjö i Kalix kommun och Norrbotten 
Lill-Rönsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Marsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Naisjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Näverjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Orasjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Posjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Rudjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Rönsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Sandsjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Talljärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Tansjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Tarasjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Tjäutjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Ulmjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Vålajärv, sjö i Älvsbyns kommun och Norrbotten 
Yttre Lansjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Yttre Märkjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten 
Övre Lansjärv, sjö i Överkalix kommun och Norrbotten

Se även
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -järvet
Lista över insjöar i Sverige med namn som slutar på -järvi

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Marika Lang

Ruth Mona Marika Gunhild Lang, född 24 oktober 1961 i Göteborg, är en svensk målare bosatt i Kullavik i Hallands län.

Bakgrund 
Marika Lang föddes i en konstnärsfamilj. Hennes far Yngve Johansson, arbetade som målare och skulptör. Langs mor, Ruth, är utbildad skådespelare men arbetade större delen av sina yrkesverksamma år som bildlärare.

Karriär 
Lang började måla redan som barn, och som sjuåring deltog hon i sin första samlingsutställning. År 1990 började hon livnära sig på sin konst och det har sedermera kommit att bli hennes heltidsarbete. Hennes konst beskrivs som naivistisk och präglas av glädje och vardagssituationer. En annan beteckning som har använts för att beskriva den är "gladkonst". Lang har, utöver ett flertal separat- och samlingsutställningar i Sverige och Norge, även haft samlingsutställningar i Tyskland, Italien, England,  USA, Tjeckien och Danmark. Hennes konstverk har visats på museum som Museum Schloss Reydt i Tyskland, och offentliga utsmyckningar inkluderar Den norske legeforening i Oslo, Oyelegesenter i Oslo, Casino Cosmopol i Göteborg, Solliden i Stockholm och restaurangen på Dramaten i Stockholm.

Under senare år har hon fotograferat platser och miljöer i Stockholm, Göteborg och London bland annat, för att sedan föra över bilderna på duk. Dukarna vaxas in och används sedan som bakgrundsmiljö till hennes naivistiska målningar.

Utmärkelser 
Lang har erhållit utmärkelsen Masarykzs Academy of Arts Kulturpris i Prag, Tjeckien, 1997.

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell hemsida

Svenska målare under 1900-talet
Födda 1961
Kvinnor
Levande personer
Arnold Zweig

Arnold Zweig, född 10 november 1887 i Glogau, Provinsen Schlesien, död 26 november 1968 i Östberlin, var en tysk författare.

Biografi
Zweig föddes i en judisk familj. I sin ungdom studerade han bland annat historia, filosofi och litteratur vid flera tyska universitet. Zweig deltog därefter som frivillig i första världskriget, något som tillsammans med antisemitismen i dåtidens Tyskland gjorde att han blev en aktiv pacifist, socialist och sionist. Under 1920-talet var Zweig aktiv som redaktör och skribent för flera tidningar, och skrev bland annat i Die Weltbühne. Under samma period lät han sig även inspireras av Sigmund Freud, som han brevväxlade med, och genomgick psykoanalys.

Zweig gick 1933 i exil i Palestina, där han umgicks med flera andra intellektuella i exil och kom att ta avstånd från sionismen. Efter andra världskriget bosatte han sig från 1948 i Östtyskland, där han bland annat var president för Akademie der Künste mellan 1950 och 1953. Zweig nominerades efter kriget till Nobelpriset i litteratur fem gånger och till Nobels fredspris två gånger. 1958 erhöll han Lenins fredspris.

Han är bland annat känd för Der große Krieg der weißen Männer, en hexalogi om första världskriget skriven mellan 1927 och 1957. Ur denna är den pacifistiska romanen Striden om sergeant Grischa (1927, översatt 1930) mest känd.

Bibliografi i urval 

 Novellen um Claudia, 1912
  Der große Krieg der weißen Männer
Der Streit um den Sergeanten Grischa, 1927
 Junge Frau von 1914, 1931
 Erziehung vor Verdun, 1935
 Einsetzung eines Königs, 1937
 Die Feuerpause, 1954
 Die Zeit ist reif, 1957
 De Vriendt kehrt heim, 1932
 Das Beil von Wandsbek, 1948 
 Traum ist Teuer, 1962

Referenser

Noter

Externa länkar 

Födda 1887
Avlidna 1968
Män
Personer från Głogów
Tyska författare under 1900-talet
Hedvig Rosendahl

Hedvig Rosendahl (signatur HR), född 1867 i Kristianstad, död 1929, var en svensk fotograf och illustratör. Hon målade motiv för jul-, nyårs- och påskkort som gavs ut av Sveriges Litografiska, Åhlén & Holm med flera. Hon tecknade serien Tre glada kamrater i Dagens Nyheters avdelning "För de unga och de yngsta".

Adresser för fotoateljé i Stockholm  
1897–1899 Drottninggatan 42
1900–1906 Drottninggatan 42 och 51 samt 1900–1907 Malmskillnadsgatan 48 C
1903–1906 Upplandsgatan 45
1907–1910 Drottninggatan 51

Galleri

Illustrationer

Ateljéfoton

Källor 

Svenska fotografer under 1800-talet
Svenska illustratörer
Svenska serieskapare
Svenska tecknare under 1800-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Konstnärer från Kristianstad
Födda 1867
Avlidna 1929
Kvinnor
Kommuner i autonoma regionen Madrid

Kommunerna i autonoma regionen Madrid är 179 till antalet.

Provinskod: 28

I tabellen anges INE-kod, namn, yta i km², befolkning 1 januari 2013 och befolkningstäthet inv/km².



Se även 
 Madrid
 Spaniens kommuner

Externa länkar 
 Instituto Nacional de Estadística. Cifras oficiales de población

Källor och fotnoter 

 Kommuner
Spaniens kommuner
Spaniens provinser
Jesper Bryngelson

Jesper Bryngelson, född 24 januari 1977, är en svensk bandyspelare som representerar Villa-Lidköping BK sedan 2007-08. Han har tidigare representerat IF Boltic, KSK Bandy, IFK Motala Bandy, Örebro bandy och moderklubben Nitro/Nora.

Jesper Bryngelson slog igenom i högsta serien med Katrineholm SK 1998-99.
Trots att Katrineholm SK åkte ur högsta serien 2001-02 stannade han kvar och hjälpte laget tillbaka. Året i näst högsta serien 2002-03 vann han också skytteligan
Inför 2004-05 så valde han dock att lämna laget för att spela för IF Boltic(nuvarande Boltic/Göta)
Där stannade han i tre säsonger innan Boltic åkte ur och Bryngelson valde att lämna för Villa Lidköping.

2010-11 gjorde han sin 100:e match för Villa Lidköping

25 mars 2012 fick han spela sin första SM-final i bandy när Villa förlorade mot Sandviken med 6-5.

2012 förlängde han sitt kontrakt med Villa Lidöping i två säsonger

Trots att han sedan flera år lämnat Boltic/Göta så hjälpte han under 2013 fortfarande föreningen när han avstod en gammal löneskuld och istället "skänker pengarna till klubbor"

2013-14 gjorde han sin 200:e match för Villa Likdköping.

Han ligger just nu på 8:e plats på listan över spelare som gjort flest mål för Villa Lidköping genom tiderna och i dagens lag så har bra Daniel Andersson och David Karlsson gjort fler mål.

Klubbkarriär

statistik uppdaterad 2014-03-11

Referenser

Svenska bandyspelare
Spelare i IFK Motala Bandy
Bandyspelare i IF Boltic
Bandyspelare i Katrineholms SK
Bandyspelare i Villa Lidköping BK
Födda 1977
Levande personer
Män
Really (album av J.J. Cale)

Really är det andra studioalbum av J.J. Cale och släpptes 1973. Albumet innehåller singeln "Lies" som släpptes 1972.

Låtlista
Alla låtar skrivna av J.J. Cale om inte annat anges.

Källor

Externa länkar 
Really (album av J.J. Cale) på Allmusic

Musikalbum 1973
Album av J.J. Cale
Lennart Rydfors

Lennart Birger Rydfors, född 8 november 1922 i Stockholm, död 29 december 1999, var en svensk diplomat.

Biografi
Rydfors är son till häradshövding Birger Jacobsson och Carin Rydfors. Han tog studentexamen i Östersund 1940, reservofficersexamen vid Kungliga Sjökrigsskolan 1945, filosofie kandidatexamen i Uppsala 1947, statsvetenskaplig examen i Stockholm 1948 och juris kandidatexamen i Stockholm 1949. Rydfors var verksam vid Statens handels- och industrikommission 1949 och blev attaché vid Utrikesdepartementet (UD) samma år och tjänstgjorde i Buenos Aires 1951. Han var därefter ambassadsekreterare i Washington, D.C. 1954, tjänstgjorde vid FN-delegationen i New York 1955, Bogotá, Panama City och Quito 1957, förste sekreterare vid UD 1959, ambassadråd vid Genève-delegationen 1963, kansliråd vid UD 1968, utrikesråd och chef för handelsavdelningen 1972 (biträdande 1970), ambassadör i Nairobi 1973, Brasilia 1978 och Lissabon 1986–1988.

Han gifte sig 1959 med Anne Slater, MA (född 1934), dotter till skriftställare Fletcher Slater och Eleanore Peirce. Han är far till Björn (född 1960) och Jan (född 1961) och Leif (född 1976). Rydfors avled den 29 december 1999 och gravsattes den 14 januari 2000 på Norra begravningsplatsen i Solna kommun.

Utmärkelser
Argentinska förtjänstorden Al Merito (ArgAM)

Källor

Noter

Män
Födda 1922
Avlidna 1999
Utrikesråd
Sveriges ambassadörer i Kenya
Sveriges ambassadörer i Brasilien
Sveriges ambassadörer i Portugal
Diplomater från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Alumner från Uppsala universitet
Arne Fältheim

Kjell Arne Fältheim, född 5 augusti 1923 i Helsingborg, död 2001 i Arcangues, Frankrike, var en svensk diplomat.

Biografi
Fältheim var son till kamrer Bror Fältheim och Astrid Håkansson. Han tog statsvetenskaplig examen i Lund 1948 och studerade vid Institut Des Hautes Etudes Internationales i Genève 1949 innan han blev attaché vid Utrikesdepartementet (UD) 1949. Fältheim tjänstgjorde därefter i Bryssel 1950, vid OEEC-delegationen i Paris 1951 och var sekreterare vid UD 1956. Han var förste beskickningssekreterare vid EEC-delegationen i Bryssel 1962, ambassadråd där 1963, handelsråd i London 1965, Sveriges städiga ombud i Europarådet 1971-1976, ambassadör 1971, sändebud i Kuala Lumpur och Rangoon 1976-1981, Indiska Oceanen (Aden, Antananarivo, Mogadishu, Moroni, Port Louis och Victoria) med stationering vid UD 1981-1983, Nairobi, Bujumbura, Kampala och Kigali samt Sveriges permanenta representant vid FN:s miljövårds- och boendeorganisation (UNEP och Habitat) 1983-1988.

Han gifte sig 1960 med Ulla Wallin.

Utmärkelser
Riddare av Belgiska Leopold II:s orden (RBLeopII:sO)

Referenser

Män
Födda 1923
Avlidna 2001
Sveriges ambassadörer i Malaysia
Sveriges ambassadörer i Myanmar
Sveriges ambassadörer i Jemen
Sveriges ambassadörer i Madagaskar
Sveriges ambassadörer i Somalia
Sveriges ambassadörer i Komorerna
Sveriges ambassadörer i Mauritius
Sveriges ambassadörer i Seychellerna
Sveriges ambassadörer i Kenya
Sveriges ambassadörer i Burundi
Sveriges ambassadörer i Uganda
Sveriges ambassadörer i Rwanda
Personer från Helsingborg
Alumner från Lunds universitet
Mottagare av Leopold II:s orden
Svenska diplomater under 1900-talet