kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slamdamm

Slamdamm kan syfta på:

 Slamdamm (gruvdrift) – en damm vid en gruva

Insjöar i Sverige

Slamdamm, Uppland, sjö i Norrtälje kommun,  (12,9 ha)
Slamdamm, Lappland, sjö i Gällivare kommun,  (1,51 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Begränsad klimatpåverkan

Begränsad klimatpåverkan är ett av de 16 nationella miljömålen som Sveriges riksdag har antagit.

Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ramkonvention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Sverige har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås.

Politik och historia 
Den globala uppmärksamheten på klimatförändringar har kraftigt ökat de senaste 10 åren med organisationer som Greenpeace och WWF som båda för aktiva arbeten för att minska människans påverkan på jordens klimat och miljö.

År 1992 i Rio de Janeiro antogs UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change) eller klimatkonventionen som är ett ramverk med åtgärder som syftar till att förhindra klimatförändringarna och stabilisera växthusgaserna i atmosfären. Ur detta ramverk föddes år 1997 Kyotoprotokollet som trädde i kraft år 2005 med syftet att minska de årliga växthusutsläppen med 5,2 procent fram till år 2012. En förlängning av Kyotoprotokollet antogs år 2012 under konferensen i Doha och gäller numera till år 2020 men inte alla länder skrev under, däribland USA, Ryssland och Kanada.

I Jönköping hålls en årlig konferens där det diskuteras vad aktörer och företag kan göra för att hjälpa till att minska klimatförändringen.

Temperaturmål 
EU:s medlemsstater har bestämt att begränsa den globala medeltemperaturökningen till högst 2 grader Celsius för att inte riskera en farlig påverkan på jordens klimatsystem. Det största bidraget till växthuseffekten i både Sverige och övriga världen är förbränning av fossila bränslen. För att detta mål ska hållas bör växthusgaserna i atmosfären inte överskrida 400 miljondelar av vad som räknas som koldioxidekvivalenter.

Som exempel på vad som kan göras för att minska utsläppen har Kronobergs län gjort en storsatsning för att minska sina utsläpp av växthusgaser genom att byta ut alla bussar i Växjö till bussar som drivs av biodrivmedel som i sin tur fås av till exempel återvunnet matavfall.

Vikten och betydelsen av målet 
Då jorden påverkas av en global uppvärmning är det förhållandevis svårt att överblicka över följderna för miljön och människans liv, det mest troliga är att vattennivån höjs och att jordens medeltemperatur ökas med drygt 6o C det kommande seklet. Detta kan innebära att djurarter och växtliv kan komma att dö ut då deras habitat förändras till förhållanden de ej kan överleva i.

Naturkatastrofer kan leda till att konflikter om markområden och resurser uppstår, detta kan komma att leda till att miljontals människor hamnar på flykt med ingenstans att ta vägen.

Den ökande värmen leder till vattenbrist och ökad spridning av sjukdomar som oftast återfinns i tropiska klimat.

Referenser 

De 16 nationella miljömålen (Sverige)
Global uppvärmning
Hållbar utveckling
Gruvdammarna

Gruvdammarna är ett par sjöar eller dammar vid Bjelkes gruvor på Åreskutans nordöstra sluttning mot Kallsjön. Se:

Gruvdammarna (Kalls socken, Jämtland, 704191-136647), sjö i Åre kommun,  (5,91 ha)
Gruvdammarna (Kalls socken, Jämtland, 704204-136679), sjö i Åre kommun, 

Insjöar i Åre kommun
Slavattnet

Slavattnet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slavattnet (Herrestads socken, Bohuslän), sjö i Uddevalla kommun, 
Slavattnet, Bohuslän, sjö i Uddevalla kommun,  (1,5 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Ole Falck Ebbell

Ole Falck Ebbell, född 13 september 1839 i Kristiania (nuvarande Oslo), död 29 juni 1919 i Trondheim, var en norsk arkitekt.

Ebbell studerade i Hannover 1855–59, genomgick därefter fackskolan för ingenjörer i Zürich, deltog ett par år i uppförandet av Stortingsbyggnaden i Kristiania, avslutade 1863–65 sina studier i arkitektur och konsthistoria i Tyskland och Italien och verkade 1865–71 som arkitekt, först i sin födelsestad, från 1871 i Trondheim, i var närhet han byggde Rotvoll sinnessjukasyl. Åren 1871–1906 var han lärare, från 1891 överlärare i byggnadslära och arkitekturhistoria vid Trondheims tekniska läroanstalt. Han lämnade 1877 ritningarna till Eg sinnessjukasyl vid Kristiansand och förestod uppförandet av åtskilliga offentliga och privata byggnadsverk i Trondheim.

Källor

Norska arkitekter under 1800-talet
Alumner från ETH Zürich
Födda 1839
Avlidna 1919
Män
Arkitekter från Oslo
Salmonsens
Saikosjärvet

Saikosjärvet är varandra näraliggande sjöar i Pajala kommun i Norrbotten som ingår i 

Pikku Saikkosjärvi, sjö i Pajala kommun,  (4,87 ha)
Iso Saikkosjärvi, sjö i Pajala kommun,  (6,13 ha)

Insjöar i Kalixälvens avrinningsområde
Insjöar i Norrbotten
Insjöar i Pajala kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Saxvattnet

Saxvattnet kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Saxvattnet, Jämtland, sjö i Strömsunds kommun,  (2,79 km²)
Saxvattnet, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (91,4 ha)
Saxvattnet (Dorotea socken, Lappland), sjö i Dorotea kommun,  (57,6 ha)
Saxvattnet (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun,  (1,08 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Südstern (Berlins tunnelbana)

Südstern eller U-Bahnhof Südstern är en tunnelbanestation i Berlin i Tyskland som trafikeras av linje U7. Stationen invigdes 1924 på den dåvarande östra grenen av den ursprungliga nord-sydlinjen och ritades av Alfred Grenander. Den är döpt efter torget Südstern vid stationen.

Stationen hette Hasenheide 1924-1933, efter den närbelägna Volkspark Hasenheide, och döptes sedan om efter torget till Kaiser-Friedrich-Platz 1933-1939. När torget bytte namn bytte även stationen namn till Gardepionierplatz 1939-1947 innan den 1947 fick namnet Südstern.

Stationen bombskadades under andra världskriget vid bombangrepp i maj 1944 och april 1945, men kunde åter tas i bruk i december 1945 efter reparationer av hela tunnelbanesystemet. 1958 färdigställdes en förlängning av Südsterns och flera andra stationers plattformar på linjen, från 80 till 110 meter, vilket ledde till att de gamla ingångarna revs och ersattes av den nuvarande ingångsbyggnaden.

Källor

Externa länkar 

Berlins tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 1924
Kreuzberg
1924 i Tyskland
Kapka Kassabova

Kapka Kassabova (), född 1973 i Sofia, är en  bulgarisk poet, essäist och reseskildrare. Efter att hon som tonåring lämnade Bulgarien, så bodde hon först i flera år i Nya Zeeland, och sedan 2005 bor hon i Skottland.

Kassabova skriver sina böcker på engelska. Hennes memoarbok Gata utan namn om hennes uppväxt i en förort till Sofia, Bulgarien, under kommunismens och kalla krigets sista år har fått stor uppmärksamhet.

Bibliografi, i urval 

 Bulgarien : reseguide (2009)
 Gata utan namn : en barndom och andra missöden i Bulgarien (2013)

Referenser

Kvinnor
Födda 1973
Levande personer
Bulgariska författare
Engelskspråkiga författare
Reseskildrare
Personer från Sofia
Zacharias Nicolai Plantin

Zacharias Nicolai Plantin, född 6 oktober 1680 i Själevad, död 5 december 1733 i Umeå socken, var en svensk kyrkoman och riksdagsman.

Biografi
Zacharias Nicolai Plantin var son till kontraktsprosten Nicolai Plantin, i sin tur son till Olaus Petri Niurenius och Magdalena Zachrisdotter (Bure), och Kristina Steuchia, i sin tur dotter till Petrus Steuchius. Efter studier vid Uppsala universitet promoverades han 1707 till magister och prästvigdes. Efter diverse tjänster i övre Norrland, blev Plantin 1710 lektor i Härnösand, sedermera som tillförordnad förste lektor i teologi. Han utnämndes på egen begäran till kyrkoherde i Lövångers socken 1722, och blev 1729 kyrkoherde i Umeå socken.

Plantin var fullmäktig för prästerskapet i Ångermanland, Västerbotten och Jämtland samt representant för konsistoriet vid riksdagen 1722.

1724 ingick Plantin i den kommission som skulle granska Nils Grubbs renlärighet.

Plantin var gift med Margareta Holst, med vilken han fick flera barn, däribland Esaias Plantin som var skönlitterär författare och revisor i Krigskollegium, och Zacharinas Plantin i Vassunda socken som var inspektör över mått och vikt.

Källor
 Leonard Bygdén, Härnösands stifts herdaminne
 http://wc.rootsweb.ancestry.com/cgi-bin/igm.cgi?op=PED&db=janeur&id=I2527

Födda 1680
Avlidna 1733
Män
Bureätten
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Själevads socken
Nysätra landskommun

Nysätra landskommun kan avse:

Nysätra landskommun, Uppland
Nysätra landskommun, Västerbotten
Andreas Canuti Gevaliensis

Andreas Canuti Gevaliensis, född omkring 1590 i Gävle, död 1649 i Nederluleå socken, var en svensk kyrkoman och riksdagsman.

Biografi
Leonard Bygdén uppger att Andreas Canuti Gevaliensis var svåger till kyrkoherden Anders Torstani Holmdalius, varmed han i så fall torde ha varit bror till ärkebiskop Johannes Canuti Lenaeus, och sålunda son till hovpredikanten och kyrkoherden i Lena socken, Canutus Petri Gestricius och borgardottern Margareta Persdotter från Stockholm.

Efter studier vid Uppsala universitet, fick han medel av Gustav II Adolf att studera utomlands. 1622 promoverades han till magister vid universitetet i Wittenberg. Året därefter hade han tjänst som konrektor vid Stockholms skola. 1626 utnämndes han till kyrkoherde i Nederluleå socken och Lappmarkerna. Några år senare benämns han prost.

Andreas Canuti var herredagsman på riksdagen 1638.

Hans första hustru var Maria Johansdotter, och den andra var svägerska till Johannes Jonæ Tornæus. Barnen upptog namnen Lulander och Ligelius. Sonen Canutus Andræ Ligelius halshöggs på Jönköpings torg samman med sin kumpan Gustaf Adolf Skytte.

Källor
 Leonard Bygdén. Härnsands stifts herdaminne
 https://web.archive.org/web/20131211080309/http://familjenbostrom.se/genealogi/bure/11-301_3255.htm#1561

Födda okänt år
Avlidna 1649
Män
Politiker från Gävle
Prästeståndets riksdagsledamöter
Nya Tider (tidning)

Nya Tider är en svensk nyhetstidning som beskrivits som högerextrem och konspirationistisk,  och själv beskriver sig bland annat som ”en nyhetstidning som granskar makteliten, besöker rättegångar och rapporterar de viktigaste nyheterna från Sverige och världen med unik information och från folkets perspektiv”. Den ges ut en gång i veckan av AlternaMedia och ansvarig utgivare är Vávra Suk.

Bakgrund 
Tidningen beskrivs som högerextrem, vilket redaktionen inte håller med om och motiverar det med att "Vi håller inte inne med något, utan vi berättar som det är." Tidningen har också beskrivits som främlingsfientlig.  Med grund i tidningens skriverier om vaccinationsmotstånd, Bilderberggruppen och sionismen  kategoriseras tidningen även  som konspiratorisk.

Nya Tider grundades i november 2012 efter att flera skribenter lämnat tidningen Nationell Idag för att skapa en ny tidskrift. Tidningen är inte knuten till någon organisation.  

Nya Tider uppmärksammades när Presstödsnämnden 2013 beslutade att tidningen skulle få presstöd på 1,9 miljoner kronor och inför Bokmässan i Göteborg 2016, då tidningen efter arrangörskritik från olika parter först blev fråntagen sin godkända monterplats, för att sedan återfå den efter ändrad policy från mässledningen med hänsyn till tryck- och yttrandefrihetsaspekter. Inför Bokmässan 2018 valde arrangörerna dock att återigen porta tidningen då de ansåg att debatten kring deras närvaro tog för mycket uppmärksamhet från övriga mässan.  Efter att istället försökt arrangera en alternativ bokmässa i närheten av bokmässan, drogs tillståndet för att hyra lokalen in samma vecka som mässan skulle äga rum med hänvisningar till säkerhetsläget.

Tidningen finns även tillgänglig på Internet.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Tidskrifter startade 2012
Svenska politiska tidskrifter
Högerpopulism i Sverige
Högerextremism i Sverige
Wikipedia:Projekt neutralitet
Torolf Prytz

Torolf Prytz, född 26 december 1858 i Alstahaug, död 16 juni 1938 i Vestre Aker, var en norsk arkitekt och guldsmed.
 
Efter att ha studerat vid Polytechnikum i Hannover bosatte Prytz sig 1881 som arkitekt i Kristiania. Vid sidan av praktisk arkitektverksamhet arbetade han under de närmast följande åren för Selskabet til norske Fortidsmindesmærkers Bevaring och gjorde sig bemärkt för konstindustriella mönsterteckningar. År 1883 upptogs han i juvelerarfirman J. Tostrup som associé. Under en längre studievistelse i utlandet och efter sin hemkomst utvecklade han en energisk verksamhet för att utveckla den inhemska guldsmedtekniken, dels genom att tillföra denna nya impulser utifrån, dels genom att uppta och bearbeta gamla nationella motiv. Han gjorde därvid en betydande insats för konstindustrins främjande i Norge och firman tilldelades bland annat Grand prix vid världsutställningen i Paris 1900, där särskilt dess emaljteknik uppmärksammades.
 
Firman, som Prytz 1890 helt övertog, utvecklade under hans ledning sin verksamhet ytterligare och var i hög grad inriktad på export. Prytz deltog ofta i utställningar; han var medlem av juryn i Paris 1889, kommissarie för Norges industriavdelning i Chicago 1893, vice ordförande i kommittén för Norges deltagande i Paris 1900, ordförande i huvudkommittén och medlem av en rad underkommittéer för Norges jubileumsutställning i Kristiania 1914. 

Prytz var medlem av styrelserna för Kunstindustrimuseet, för den Kongelige Kunst- og Håndværksskole, för den norske Husflidsforening och för Håndværks- og Industriforeningen. Åren 1917–18 tillhörde han Gunnar Knudsens andra ministär som statsråd och chef för Industriforsyningsdepartementet. Han var president i Norges Røde Kors 1922–30.

Källor

Norsk biografisk leksikon: Prytz, Torolf

Externa länkar

Norska guldsmeder
Norges industriministrar
Riddare av Hederslegionen
Konsthantverkare under 1900-talet
Norska arkitekter under 1900-talet
Norska politiker under 1900-talet
Personer från Alstahaugs kommun
Födda 1858
Avlidna 1938
Män
Salmonsens
Lunda landskommun

Lunda landskommun var namnet på två kommuner i Sverige. Se:

Lunda landskommun, Södermanland
Lunda landskommun, Uppland
Löts landskommun

Löts landskommun kan syfta på:

Löts landskommun, Uppland
Löts landskommun, Öland
Hagby landskommun

Hagby landskommun kan syfta på:

Hagby landskommun, Småland – en tidigare kommun i Kalmar län
Hagby landskommun, Uppland – en tidigare kommun i Uppsala län
Neumannpolynom

Inom matematiken är Neumannpolynomen, introducerade av Carl Gottfried Neumann för the specialfallet , är en serie polynom i 1/z som används för att expandera funktioner i serier av Besselfunktioner. 

De första Neumannpolynomen är

De kan i allmänhet skrivas som

Deras genererande funktion är

där J är en Besselfunktion.

Se även
Besselfunktion
Lommelpolynom

Referenser 

Polynom
Speciella funktioner
Rainvillepolynom

Inom matematiken är Rainvillepolynomen  pn(z), introducerade Rainville 1945, en serie polynom som definieras med hjälp av deras genererande funktion som

Referenser 

Polynom
Speciella funktioner
Pincherlepolynom

Inom matematiken är Pincherlepolynomen Pn(x), introducerade av Salvatore Pincherle 1891, en serie polynom som definieras som koefficienterna av deras genererande funktion.

Humbertpolynomen är en generalisering av Pincherlepolynomen.

Referenser 

Polynom
Speciella funktioner
Petrus Jonæ (kyrkoherde i Umeå)

Petrus Jonæ, född troligen i Umeå socken, död 1579 i Stockholm, var en svensk kyrkoman och riksdagsman.

Biografi
Petrus Jonæ antas ha kommit från Umeå socken eftersom han hade släktingar som bodde i socknen. Efter studier vid universitetet i Rostock, var han åtminstone från 1560 kyrkoherde i Lövångers socken och prost där. 1575 blev han kyrkoherde i Umeå socken

Han var deputerad vid riksdagen 1574, och kallades till riksdagen 1577 då han dock inte undertecknade Johan III:s liturgi. Han förklarade sedan för kungens sekreterare att liturgin innehöll alltför många misstänkta saker.

Han var gift med Sigrid. Som änka fick hon frihet på ett hemman i Backen och ett i Tavle.

Petrus avled i Stockholm och begravdes i Riddarholmskyrkan.

Källor
 Leonard Bydén, Härnösands stifts herdaminne

Födda okänt år
Avlidna 1579
Män
Personer från Umeå socken
Prästeståndets riksdagsledamöter
Humbertpolynom

Inom matematiken är Humbertpolynomen  π(x) en generalisering av Pincherlepolynomen, introducerad av Pierre Humbert 1921. De definieras som koefficienterna av deras genererande funktion

Se även
 Pincherlepolynom

Referenser 

Polynom
Speciella funktioner
Sleddo

Sleddo kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Sleddo (Gällivare socken, Lappland, 745919-173034), sjö i Gällivare kommun,  (9,57 ha)
Sleddo (Gällivare socken, Lappland, 746260-173739), sjö i Gällivare kommun,  (12,6 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slipstenstjärn

Slipstenstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slipstenstjärnen (Färila socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun,  (5,22 ha)
Slipstenstjärnen (Ytterhogdals socken, Hälsingland), sjö i Härjedalens kommun,  (3,3 ha)
Slipstenstjärnen, Lappland, sjö i Sorsele kommun,  (7,82 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Sliptjärn

Sliptjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Sliptjärnen, Hälsingland, sjö i Härjedalens kommun, 
Sliptjärnen, Västerbotten, sjö i Vindelns kommun,  (8,02 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slisjön

Slisjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slisjön, Halland, sjö i Hylte kommun,  (20,1 ha)
Slisjön (Hålanda socken, Västergötland), sjö i Ale kommun,  (7,44 ha)
Slisjön (Skepplanda socken, Västergötland), sjö i Ale kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slogtjärn

Slogtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slogtjärnen, Värmland, sjö i Hagfors kommun, 
Slogtjärnen (Grangärde socken, Dalarna), sjö i Ludvika kommun, 
Slogtjärnen (Järna socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun, 
Slogtjärnen (Nås socken, Dalarna), sjö i Vansbro kommun,  (28,3 ha)
Slogtjärnen (Säfsnäs socken, Dalarna), sjö i Ludvika kommun, 
Västra Slogtjärnen, sjö i Ludvika kommun, 
Östra Slogtjärnen, sjö i Ludvika kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slomtjärn

Slomtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slomtjärnen (Silbodals socken, Värmland), sjö i Årjängs kommun,  (10,3 ha)
Slomtjärnen (Västra Ämterviks socken, Värmland), sjö i Sunne kommun,  (14 ha)
Slomtjärnen, Dalarna, sjö i Malung-Sälens kommun, 

Slom är ett värmländskt uttryck för storvuxen nors.

Se även
Slommetjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slumptjärn

Slumptjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slumptjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Lill-Slumptjärnen, sjö i Bodens kommun, 
Lång-Slumptjärnen, sjö i Bodens kommun, 
Slumptjärnen (Edefors socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun, 
Slumptjärnen (Töre socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slånden

Slånden kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slånden (Älvdalens socken, Dalarna, 677660-137838), sjö i Älvdalens kommun, 
Slånden (Älvdalens socken, Dalarna, 678684-139290), sjö i Älvdalens kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slåttatjärn

Slåttatjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slåttatjärnen (Alfta socken, Hälsingland, 678627-150340), sjö i Ovanåkers kommun, 
Slåttatjärnen (Alfta socken, Hälsingland, 679158-149402), sjö i Ovanåkers kommun, 
Slåttatjärnen (Järvsö socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttatjärnen, Lappland, sjö i Sorsele kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slåttjärn

Slåttjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Södra Slåttjärnen, sjö i Älvdalens kommun, 
Norra Slåttjärnen, sjö i Älvdalens kommun, 
Slåttjärnen, Dalarna, sjö i Älvdalens kommun, 
Slåttjärnen (Järvsö socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttjärnen (Ljusdals socken, Hälsingland, 685914-148129), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttjärnen (Ljusdals socken, Hälsingland, 688444-150888), sjö i Ljusdals kommun,  (8,03 ha)
Slåttjärnen (Ramsjö socken, Hälsingland, 689940-149693), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttjärnen (Ramsjö socken, Hälsingland, 690252-150272), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttjärnen (Ramsjö socken, Hälsingland, 690481-149421), sjö i Ljusdals kommun, 
Slåttjärnen (Ytterhogdals socken, Hälsingland, 690203-145806), sjö i Härjedalens kommun,  (5,2 ha)
Slåttjärnen (Ytterhogdals socken, Hälsingland, 690622-147042), sjö i Härjedalens kommun, 
Slåttjärnarna, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun,  (5,86 ha)
Slåttjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun, 
Stora Slåttjärnen, sjö i Härjedalens kommun, 
Lill-Slåttjärnen, sjö i Bräcke kommun, 
Mellan-Slåttjärnen, sjö i Bergs kommun,  (4,91 ha)
Slåttjärnarna (Nyhems socken, Jämtland, 698672-149259), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttjärnarna (Nyhems socken, Jämtland, 698725-149243), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttjärnen (Bräcke socken, Jämtland, 695066-147940), sjö i Bräcke kommun,  (6,37 ha)
Slåttjärnen (Bräcke socken, Jämtland, 695943-147554), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttjärnen (Föllinge socken, Jämtland), sjö i Krokoms kommun, 
Slåttjärnen (Hammerdals socken, Jämtland, 704910-149046), sjö i Strömsunds kommun, 
Slåttjärnen (Hammerdals socken, Jämtland, 705603-148049), sjö i Strömsunds kommun, 
Slåttjärnen (Hällesjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttjärnen (Kalls socken, Jämtland, 704768-137888), sjö i Åre kommun, 
Slåttjärnen (Kalls socken, Jämtland, 705287-137340), sjö i Åre kommun,  (9,32 ha)
Slåttjärnen (Lockne socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Slåttjärnen (Nyhems socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttjärnen (Ragunda socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun, 
Slåttjärnen (Sundsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun,  (3,57 ha)
Stor-Slåttjärnen (Hällesjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Stor-Slåttjärnen (Lockne socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Slåttjärnen, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun, 
Slåttjärnen (Graninge socken, Ångermanland), sjö i Sollefteå kommun,  (5,66 ha)
Slåttjärnen (Trehörningsjö socken, Ångermanland), sjö i Örnsköldsviks kommun, 
Slåttjärnen, Västerbotten, sjö i Norsjö kommun, 
Slåttjärnen, Norrbotten, sjö i Kalix kommun,

Se även
Slåttatjärn
Slåttertjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slåttesmyrtjärn

Slåttesmyrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slåttesmyrtjärnen, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun, 
Slåttesmyrtjärnen, Norrbotten, sjö i Piteå kommun, 
Slåttesmyrtjärnen (Arvidsjaurs socken, Lappland), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (20,7 ha)
Slåttesmyrtjärnen (Dorotea socken, Lappland), sjö i Dorotea kommun,  (5,67 ha)

Se även
Slåttmyrtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Slåttmyrtjärn

Slåttmyrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Slåttmyrtjärnarna (Bodsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Slåttmyrtjärnarna (Mattmars socken, Jämtland, 701337-139753), sjö i Åre kommun, 
Slåttmyrtjärnarna (Mattmars socken, Jämtland, 701349-139702), sjö i Åre kommun,  (4,86 ha)
Slåttmyrtjärnen, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (3,1 ha)
Stor-Slåttmyrtjärnen, sjö i Ragunda kommun, 
Slåttmyrtjärnen, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun, 
Slåttmyrtjärnen, Västerbotten, sjö i Robertsfors kommun,  (3,86 ha)

Se även
Slåttesmyrtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn