kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Övra Kölsjön

Övra Kölsjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Voxnan.

Delavrinningsområde 
Övra Kölsjön ingår i det delavrinningsområde (684712-143583) som SMHI kallar för Utloppet av Övra Kölsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 9 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Voxnan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (84 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Övra Lampen

Övra Lampen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övra Björnåflarken

Övra Björnåflarken är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Voxnan.

Delavrinningsområde 
Övra Björnåflarken ingår i det delavrinningsområde (685465-144247) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Björnåflarken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 44 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Voxnan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (47 procent) och sankmarker (44 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Enskogssjön

Övre Enskogssjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Enån.

Delavrinningsområde 
Övre Enskogssjön ingår i det delavrinningsområde (687423-148393) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Enskogssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 26 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Enån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (87 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia jezoensis

Pauesia jezoensis är en stekelart som först beskrevs av Watanabe 1941.  Pauesia jezoensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
jezoensis
Övre Hänalamm

Övre Hänalamm är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Juckaslamm

Övre Juckaslamm är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia juniperaphidis

Pauesia juniperaphidis är en stekelart som först beskrevs av Charles Joseph Gahan 1911.  Pauesia juniperaphidis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
juniperaphidis
Övre Klovtjärnen

Övre Klovtjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljungans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia juniperorum

Pauesia juniperorum är en stekelart som först beskrevs av Jaroslav Stary 1960.  Pauesia juniperorum ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
juniperorum
Övre Knipatjärnen

Övre Knipatjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Knipatjärnen, en sjö intill
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Lomsjön

Övre Lomsjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Loån (Hyttån).

Delavrinningsområde 
Övre Lomsjön ingår i det delavrinningsområde (683362-147065) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Lomsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 50 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Loån (Hyttån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Pauesia konoi

Pauesia konoi är en stekelart som först beskrevs av Watanabe 1941.  Pauesia konoi ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
konoi
Övre Lysstjärnen

Övre Lysstjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön avvattnas av vattendraget Hässjaån genom Nedre Lysstjärnen som ligger några hundra meter nedströms. Tjärnarna ligger i samma våtmarksområde och har nära samma nivå över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor 

 
 Terrängkartan 1:50 000

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia laricis

Pauesia laricis är en stekelart som först beskrevs av Alexander Henry Haliday 1834.  Pauesia laricis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
laricis
Övre Långtjärnen, Hälsingland

Övre Långtjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia laticeps

Pauesia laticeps är en stekelart som först beskrevs av Charles Joseph Gahan 1926.  Pauesia laticeps ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
laticeps
Övre Mansjötjärnen

Övre Mansjötjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Mångsjön

Övre Mångsjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Dåasån (Mångån).

Delavrinningsområde 
Övre Mångsjön ingår i det delavrinningsområde (685644-147415) som SMHI kallar för Inloppet i Nedre Mångsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Dåasån (Mångån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (40 procent) och sankmarker (53 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia macrogaster

Pauesia macrogaster är en stekelart som först beskrevs av William Harris Ashmead 1891.  Pauesia macrogaster ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
macrogaster
Pauesia maculolachni

Pauesia maculolachni är en stekelart som först beskrevs av Jaroslav Stary 1960.  Pauesia maculolachni ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är torra gräsmarker. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
maculolachni
Övre Mångtjärnen

Övre Mångtjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mångtjärnsån.

Delavrinningsområde 
Övre Mångtjärnen ingår i det delavrinningsområde (687547-149084) som SMHI kallar för Mynnar i Sorgån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mångtjärnsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (81 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia nigrovaria

Pauesia nigrovaria är en stekelart som först beskrevs av Léon Abel Provancher 1888.  Pauesia nigrovaria ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
nigrovaria
Övre Mörttjärnen (Ljusdals socken, Hälsingland)

Övre Mörttjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Prästskogsån.

Delavrinningsområde 
Övre Mörttjärnen ingår i det delavrinningsområde (688392-148764) som SMHI kallar för Inloppet i Örasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Prästskogsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (69 procent) och sankmarker (24 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Nordströmstjärnen

Övre Nordströmstjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia picta

Pauesia picta är en stekelart som först beskrevs av Alexander Henry Haliday 1834.  Pauesia picta ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
picta
Övra Norr-Entjärnen

Övra Norr-Entjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Skarptjärnen (Färila socken, Hälsingland)

Övre Skarptjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Skarptjärnen (Los socken, Hälsingland)

Övre Skarptjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Stugsjön

Övre Stugsjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Rossån.

Delavrinningsområde 
Övre Stugsjön ingår i det delavrinningsområde (683294-149932) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Stugsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 6 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Rossån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övre Stugusjön

Övre Stugusjön är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Övre Stugusjön ingår i det delavrinningsområde (686492-148877) som SMHI kallar för Mynnar i Ljusnans vattendragsyta. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 7 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Björsjöån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Övra Trollbergstjärnen

Övra Trollbergstjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia pini

Pauesia pini är en stekelart som först beskrevs av Alexander Henry Haliday 1834.  Pauesia pini ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
pini
Övre Vintervägstjärnen

Övre Vintervägstjärnen är en sjö i Ljusdals kommun i Hälsingland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ljusdals kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljusnans avrinningsområde
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Ljusdals kommun
Pauesia pinicollis

Pauesia pinicollis är en stekelart som först beskrevs av Jaroslav Stary 1960.  Pauesia pinicollis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
pinicollis
Pauesia ponderosae

Pauesia ponderosae är en stekelart som först beskrevs av Muesebeck 1958.  Pauesia ponderosae ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
ponderosae
Pauesia procephali

Pauesia procephali är en stekelart som först beskrevs av William Harris Ashmead 1889.  Pauesia procephali ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
procephali
Pauesia silvestris

Pauesia silvestris är en stekelart som först beskrevs av Jaroslav Stary 1960.  Pauesia silvestris ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
silvestris
Pauesia szepligetii

Pauesia szepligetii är en stekelart som först beskrevs av Petr Starý 1960.  Pauesia szepligetii ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
szepligetii
Pauesia takomaensis

Pauesia takomaensis är en stekelart som först beskrevs av Smith 1944.  Pauesia takomaensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
takomaensis
Pauesia unilachni

Pauesia unilachni är en stekelart som först beskrevs av Charles Joseph Gahan 1926.  Pauesia unilachni ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
unilachni
Pauesia varigata

Pauesia varigata är en stekelart som först beskrevs av Smith 1944.  Pauesia varigata ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
varigata
Pauesia xanthothera

Pauesia xanthothera är en stekelart som först beskrevs av Smith 1944.  Pauesia xanthothera ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
xanthothera
Pauesia salignae

Pauesia salignae är en stekelart som först beskrevs av Watanabe 1939.  Pauesia salignae ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
salignae
Pauesia cinaravora

Pauesia cinaravora är en stekelart som beskrevs av Marsh 1991. Pauesia cinaravora ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
cinaravora
Pauesia ahtanumensis

Pauesia ahtanumensis är en stekelart som beskrevs av Pike och Jaroslav Stary 1996. Pauesia ahtanumensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
ahtanumensis
Pauesia pahtonis

Pauesia pahtonis är en stekelart som beskrevs av Pike och Jaroslav Stary 1996. Pauesia pahtonis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
pahtonis
Pauesia ponderosaecola

Pauesia ponderosaecola är en stekelart som beskrevs av Pike och Jaroslav Stary 1996. Pauesia ponderosaecola ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
ponderosaecola
Pauesia pseudotsugae

Pauesia pseudotsugae är en stekelart som beskrevs av Pike och Jaroslav Stary 1996. Pauesia pseudotsugae ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
pseudotsugae
Pauesia cedrobii

Pauesia cedrobii är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary och Leclant 1977. Pauesia cedrobii ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
cedrobii
Pauesia akamatsucola

Pauesia akamatsucola är en stekelart som beskrevs av Hajimu Takada 1968. Pauesia akamatsucola ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
akamatsucola
Pauesia momicola

Pauesia momicola är en stekelart som beskrevs av Watanabe och Hajimu Takada 1965. Pauesia momicola ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
momicola
Pauesia nopporensis

Pauesia nopporensis är en stekelart som beskrevs av Watanabe och Hajimu Takada 1965. Pauesia nopporensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
nopporensis
Pauesia soranumensis

Pauesia soranumensis är en stekelart som beskrevs av Watanabe och Hajimu Takada 1965. Pauesia soranumensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
soranumensis
Pauesia tropicalis

Pauesia tropicalis är en stekelart som beskrevs av Petr Starý och Evert I. Schlinger 1967. Pauesia tropicalis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
tropicalis
Pauesia juniperina

Pauesia juniperina är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary 1979. Pauesia juniperina ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
juniperina
Pauesia similis

Pauesia similis är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary 1966. Pauesia similis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
similis
Pauesia rufithorax

Pauesia rufithorax är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary och Remaudiere 1982. Pauesia rufithorax ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
rufithorax
Pauesia rugosa

Pauesia rugosa är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary och Remaudiere 1982. Pauesia rugosa ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
rugosa
Pauesia kunmingensis

Pauesia kunmingensis är en stekelart som beskrevs av Zhiming Dong 1988. Pauesia kunmingensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
kunmingensis
Pauesia platyclaudi

Pauesia platyclaudi är en stekelart som beskrevs av Zhang och Ji 1992. Pauesia platyclaudi ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
platyclaudi
Pauesia silana

Pauesia silana är en stekelart som beskrevs av Tremblay 1969. Pauesia silana ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
silana
Pauesia hazratbalensis

Pauesia hazratbalensis är en stekelart som beskrevs av Bhagat 1981. Pauesia hazratbalensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
hazratbalensis
Pauesia gulmargensis

Pauesia gulmargensis är en stekelart som beskrevs av Bhagat 1981. Pauesia gulmargensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
gulmargensis
Pauesia himalayensis

Pauesia himalayensis är en stekelart som beskrevs av Bhagat 1981. Pauesia himalayensis ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
himalayensis
Pauesia alpina

Pauesia alpina är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary 1966. Pauesia alpina ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
alpina
Pauesia goidanichi

Pauesia goidanichi är en stekelart som beskrevs av Jaroslav Stary 1966. Pauesia goidanichi ingår i släktet Pauesia och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bracksteklar
goidanichi