kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Djursholms slotts väderkvarn

Djursholms slotts väderkvarn var en liten holländarekvarn som stod på en kulle strax nordväst om Djursholms slott i nuvarande Danderyds kommun. Intill kvarnen uppfördes 1890 Djursholms vattentorn och kvarnen revs kort därefter.

Historik

Väderkvarnen hörde till Djursholms slott och eftersom förutsättningar att få tillräcklig med vind på kullen vid slottet var goda är det sannolikt att det redan på Ebba Grips tid (1600-talets första hälft) fanns en väderkvarn här. I slottets verifikationer för 1644 framgår även hur mycket rågmjöl en väderkvarn i kommunen malt och hur mycket mjöl därav gick till det egna hushållet och hur mycket mjöl som skickades vidare till Stockholm.

Den sista väderkvarnen vid slottet var av typ holländare, vilket innebär att kvarnens toppkupol inklusive vingarna kan vridas till rätt vindriktning. På ett fotografi från 1890 syns det nybyggda vattentornet med den gamla kvarnen intill. Då var den nergången och hade bara tre vingar kvar. Konstnären David Ljungdahl förevigade kvarnen på en målning i april 1891, strax innan rivningen. Av kvarnen  återstår idag bara en husgrund bestående av övertovade stenar.

Källor

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Kvarnar i Stockholms län
Ej längre existerande byggnader i Danderyds kommun
Bålkatjärn

Bålkatjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bålkatjärnarna (Arvidsjaurs socken, Lappland, 727252-163920), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (5,29 ha)
Bålkatjärnarna (Arvidsjaurs socken, Lappland, 727275-163877), sjö i Arvidsjaurs kommun, 
Bålkatjärnen, sjö i Arvidsjaurs kommun,  (14,5 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bårtjärn

Bårtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bårtjärnen (Holmedals socken, Värmland), sjö i Årjängs kommun, 
Bårtjärnet, sjö i Arvika kommun, 
Bårtjärnen, Hälsingland, sjö i Söderhamns kommun, 
Bårtjärnen, Jämtland, sjö i Östersunds kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Båstjärn

Båstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Båstjärnen, Värmland, sjö i Årjängs kommun,  (1 ha)
Båstjärnen (Junsele socken, Ångermanland, 707146-154039), sjö i Sollefteå kommun,  (9,64 ha)
Båstjärnen (Junsele socken, Ångermanland, 707704-156505), sjö i Sollefteå kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Båtsmanstjärn

Båtsmanstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Båtsmanstjärnen, Jämtland, sjö i Ragunda kommun,  (6,04 ha)
Båtsmanstjärnen, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Båulanjaure

Båulanjaure kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Båulanjaure (Frostvikens socken, Jämtland, 718309-144322), sjö i Strömsunds kommun,  (51 ha)
Båulanjaure (Frostvikens socken, Jämtland, 720324-144394), sjö i Strömsunds kommun,  (55,9 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Pentagonalt pyramidtal

Pentagonalt pyramidtal är en sorts figurtal som anger antalet objekt i en pyramid med en pentagonal bas. Det n:te pentagonala pyramidtalet är lika med summan av de n första pentagontalen.

De första pentagonala pyramidtalen är:

0, 1, 6, 18, 40, 75, 126, 196, 288, 405, 550, 726, 936, 1183, 1470, 1800, 2176, 2601, 3078, 3610, 4200, 4851, 5566, 6348, 7200, 8125, 9126, 10206, 11368, 12615, 13950, 15376, 16896, 18513, 20230, 22050, 23976, 26011, 28158, 30420, 32800, 35301, 37926, 40678, … 

Formeln för det n:te pentagonala pyramidtalet är:

så det n:te pentagonala pyramidtalet är genomsnittet av n2 och n3. Det n:te pentagonala pyramidtalet är också n gånger det n:te triangeltalet.

Den genererande funktionen för pentagonala pyramidtal är:

Se även 
 Triangulärt pyramidtal
 Kvadratpyramidtal
 Naturliga tal

Källor 
 

Figurtal
Uppsalasamlingen

Uppsalasamlingen är en samling av artefakter, som överlämnats för handhavande till Etnografiska museet i Stockholm av Geografiska institutionen vid Uppsala universitet 1969. Äganderätten kvarligger dock hos universitetet.

Den innehåller drygt 600 föremål från olika delar av världen, vilka samlats in i början av 1900-talet. De har hemförts av bland andra Robert Fries 1902, Erland Nordenskiöld 1909, Axel Klinckowström 1913, Carl Bovallius, missionären Theodor Hamberg  från Kina i mitten av 1800-talet och botanikern Karl Afzelius (1887–1971) under den svenska Madagaskarexpeditionen 1912–13

Källor
Kringla 1969.31

Etnologi
Bälgen

Bälgen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bälgen, Dalsland, sjö i Vänersborgs kommun, 
Bälgen, Västerbotten, sjö i Robertsfors kommun,

Se även
Bälg (luftpump)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bärsen

Bärsen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bärsen, Dalarna, sjö i Hedemora kommun,  (1,2 ha)
Bärsen, Gästrikland, sjö i Hofors kommun och Sandvikens kommun,  (8,43 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bäsjön

Bäsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bäsjön, Västergötland, sjö i Vårgårda kommun,  (20,6 ha)
Bäsjön, Östergötland, sjö i Ödeshögs kommun,  (25,2 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Erik Leijonhufvud (olika betydelser)

Erik Leijonhufvud kan syfta på bland andra:

 Eric Leijonhufvud (1934–1989)
 Erik Abrahamsson (Leijonhufvud)
 Erik Leijonhufvud 
 Erik Leijonhufvud (1621–1662), överste
  Erik Leijonhufvud (1672–1700)
 Erik Leijonhufvud (1821–1873)
 Erik Leijonhufvud (1863–1950)
 Erik Leijonhufvud (1893–1968)
 Erik Leijonhufvud (bankdirektör)
Bäverhustjärn

Bäverhustjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bäverhustjärnen, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun, 
Bäverhustjärnen, Lappland, sjö i Lycksele kommun,  (10,4 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bäversjön

Bäversjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bäversjön (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun,  (46,5 ha)
Bäversjön (Vilhelmina socken, Lappland), sjö i Vilhelmina kommun,  (35,8 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Börjesjön

Börjesjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Börjesjön, Halland, sjö i Laholms kommun,  (3 ha)
Börjesjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (3,74 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Börsjön

Börsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Börsjön, Östergötland, sjö i Finspångs kommun,  (5,7 ha)
Börsjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (90,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hexagonalt pyramidtal

Hexagonalt pyramidtal är en sorts figurtal som bildas genom att addera de första hexagontalen.

De första hexagonala pyramidtalen är:

0, 1, 7, 22, 50, 95, 161, 252, 372, 525, 715, 946, 1222, 1547, 1925, 2360, 2856, 3417, 4047, 4750, 5530, 6391, 7337, 8372, 9500, 10725, 12051, 13482, 15022, 16675, 18445, 20336, 22352, 24497, 26775, 29190, 31746, 34447, 37297, 40300, … 

Det n:te hexagonala pyramidtalet ges av formeln

Källor 
 
 Hexagonala pyramidtal på MathWorld

Figurtal
Bösjön

Bösjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bösjön, Värmland, sjö i Årjängs kommun,  (99,9 ha)
Bösjön, Dalarna, sjö i Mora kommun,  (1,18 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Aitejauratj

Aitejauratj är varandra näraliggande sjöar i Jokkmokks kommun i Lappland som ingår i .

Aitejauratj (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun, 
Aitejauratj, Lappland, sjö i Jokkmokks kommun,  (7,78 ha)

Insjöar i Luleälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Jokkmokks kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Ajojärvi

Ajojärvi kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Ajojärvi (Gällivare socken, Lappland), sjö i Gällivare kommun,  (12,4 ha)
Ajojärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland), sjö i Kiruna kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Akanvaaranjärvet

Akanvaaranjärvet är varandra näraliggande sjaör i Gällivare kommun i Lappland som ingår i .
Akanvaaranjärvet (Gällivare socken, Lappland, 748456-173215), sjö i Gällivare kommun 
Akanvaaranjärvet (Gällivare socken, Lappland, 748475-173195), sjö i Gällivare kommun 

Insjöar i Kalixälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Gällivare kommun
Oscar Lindskog

Oscar Fredrik Reinhold Lindskog, född 26 mars 1886 i Hovförsamlingen i Stockholm, död 29 augusti 1935 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk journalist och redaktör. Han använde signaturen O. Lg. 

Lindskogs föräldrar var hovlakejen och vaktmästaren Olov Lindskog (1848–1917) och Charlotta Söderlund (1858–1910), Stockholm, samt bror till läkaren Algot Lindskog som var gift med författaren Inga Lindskog. Han var elev vid Östermalms realläroverk i Stockholm 1897–1902 och 1903–1906 samt däremellan vid Norra realläroverket 1902–1903. Han avlade mogenhetsexamen på reallinjen 1906 och på latinlinjen 1909. Han var student vid Stockholms högskola och Uppsala universitet 1906–1914, blev filosofie kandidat 1908 och filosofie licentiat 1914. Han var handelsredaktör vid Stockholms Dagblad 1914–1917.

Oscar Lindskog grundade Svensk Handelstidning 1918 och var dess redaktör och utgivare till 1922, då han grundade Svensk Finanstidning där han också innehade posterna redaktör och utgivare. Lindskog blev medlem i Publicistklubben 1918.

Oscar Lindskog var gift första gången 1913–1919 med skådespelaren Anna Lindskog (1891–1983), dotter till godsägaren E.T. Rosén och Elin Holm. 

Andra gången var han gift från 1920 till sin bortgång med författaren Carin Lindskog (1886–1959), dotter till medicine doktorn Ivar Sandström och Marianne Göransson.

Hans begravning hölls i Solna kyrka den 4 september 1935 med gravsättning på Stockholms Norra kyrkogård samma dag.

Referenser

Svenska journalister under 1900-talet
Personer inom Sveriges näringsliv
Män
Födda 1886
Avlidna 1935
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Journalister från Stockholm
Näringslivspersoner från Stockholm
Heptagonalt pyramidtal

Heptagonalt pyramidtal är en sorts figurtal som är summan av en serie heptagontal som börjar från det första med valfri längd. Det heptagonala pyramidtalet för n kan beräknas genom att addera heptagontalen från 1 till n, eller med hjälp av formeln n(n + 1)(5n - 2)/6.

De första heptagonala pyramidtalen är:

0, 1, 8, 26, 60, 115, 196, 308, 456, 645, 880, 1166, 1508, 1911, 2380, 2920, 3536, 4233, 5016, 5890, 6860, 7931, 9108, 10396, 11800, 13325, 14976, 16758, 18676, 20735, 22940, 25296, 27808, 30481, 33320, 36330, 39516, 42883, 46436, 50180, 54120, …

Källor 
 

Figurtal
Almsjön

Almsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Almsjön, Södermanland, sjö i Nykvarns kommun,  (15,1 ha)
Norra Almsjön, sjö i Malung-Sälens kommun,  (1,03 km²)
Stora Almsjön, sjö i Malung-Sälens kommun,  (2,04 km²)
Södra Almsjön, sjö i Malung-Sälens kommun,  (96,1 ha)
Norr-Almsjön, sjö i Kramfors kommun,  (45,6 ha)
Sör-Almsjön, sjö i Kramfors kommun,  (36,3 ha)
Almsjön, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (96,2 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Ballsen

Ballsen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Ballsen, Dalarna, sjö i Leksands kommun och Vansbro kommun,  (1,36 km²)
Ballsen, Gästrikland, sjö i Hedemora kommun och Hofors kommun,  (37,5 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Blacksjön

Blacksjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Blacksjön, Småland, sjö i Gislaveds kommun, 
Blacksjön, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (27,7 ha)

Se även
Blackesjö

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Göteborg–Borås Järnväg

Göteborg–Borås Järnväg (GBJ) var namnet på järnvägen mellan Göteborg och Borås under tiden järnvägen ägdes av ett enskilt järnvägsbolag (Göteborg-Borås järnvägs ab). Banan tillhör staten sedan 1941 och ingår i Trafikverkets bannät som en del av Kust till kust-banan.

Förhistoria 
Borås fick smalspårig järnväg norrut till Herrljunga på Västra stambanan 1865 och normalspårig söderut till Varberg med dess hamn 1880.

I samband med diskussionerna om hur stambanorna i södra Sverige skulle dras lämnades ett förslag 1847 från "Borås äldste" och fabrikören Carl Gustaf Rydin om en sträckning Göteborg - Borås - Jönköping. Stambanan drogs emellertid genom Skövde och Borås fick sin anslutning till Herrljunga.

En järnväg mellan Göteborg och Borås undersöktes genom personer knutna till det stora järnvägsföretaget Bergslagernas järnvägar (BJ) med bas i Göteborg.  1890 fanns ett förslag till linjedragning av väg- och vattenbyggaren E. Westerberg. Koncession erhölls 1891 och järnvägsbolaget bildades samma år. Bolagets ändamål angavs till "att trafikera bolagets järnväg från Göteborg till Borås m. m." Bolagsordningen fastställdes den 22 maj 1891. Kapitalet kom främst från intressenter i Göteborg, staden själv tecknade 0,5 miljoner kr av totalt 2,6 miljoner kr. Bolaget sökte statslån vilket inte beviljades. Istället tog bolaget upp ett obligationslån. Aktiekapitalet uppgick 1901 till 3 226 600 kronor.

Bolagets första styrelse och ledning var till stor del samma personer som i Bergslagsbanans styrelse:  J.J. Ekman, Olof Wijk, August Röhss och Theodor Mannheimer med flera. GBJ:s förvaltning var också till en början samordnad med Bergslagernas Järnvägars.

Byggnad 
Banan byggdes från våren 1892 till hösten 1894 och invigdes 15 december 1894. Banan anslöts till Västkustbanan vid Almedal och trafiken leddes därifrån till Bergslagsbanans station, B:s Göteborg, i Göteborg (fram till 1930 då denna station ersattes av Göteborg C).

Elektrifiering 
Flera utredningar om elektrifiering gjordes 1924, 1927, 1928 och 1930, den sista av Ivan Öfverholm. Elektrifieringen skulle vara gynnsam för lokaltrafiken med dess korta stationsavstånd och med tanke på att banan har ett par långa, branta stigningar. Trafiken började 1936.

1941 övergick banan till Statens Järnvägar.

Referenser

Vidare läsning

Ej längre existerande svenska järnvägsbolag
Knähammar

Knähammar är en ort i Skredsviks socken i Uddevalla kommun i Bohuslän. Orten klassades som småort av SCB mellan 2000 och 2010 och åter 2020.

Referenser

Orter i Uddevalla kommun
Småorter i Sverige
Borgagöl

Borgagöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Borgagölen, Småland, sjö i Hylte kommun, 
Borgagölen, Östergötland, sjö i Ydre kommun,

Se även
Borgegöl, sjö i Hultsfreds kommun, 
Borggölen (Hycklinge socken, Östergötland), sjö i Kinda kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Bredegöl

Bredegöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Bredegöl (Myresjö socken, Småland), sjö i Vetlanda kommun,  (7,93 ha)
Bredegöl (Näshults socken, Småland), sjö i Vetlanda kommun,  (4,4 ha)

Se även
Bredgöl

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Brunntjärn

Brunntjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Brunntjärnen, Dalsland, sjö i Dals-Eds kommun, 
Brunntjärnen, Värmland, sjö i Grums kommun, 
Brunntjärnarna, sjö i Älvdalens kommun, 
Brunntjärnen, sjö i Strömsunds kommun, 
Neder-Brunntjärnen, sjö i Bergs kommun,

Se även
Bruntjärn, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Zoltán Kemény

Zoltán Kemény, född 21 mars 1907 Banica (idag Banita, Rumänien), död 14 juni 1965 i Zürich, var en skulptör av ungersk härkomst, bosatt i Schweiz från 1942.

Biografi
Zoltán Kemény bodde från 1942 i Zürich och arbetade som modeillustratör och redaktör för en tidskrift. Han var som konstnär mest känd för collage och abstrakta metallreliefer.

Han arbetade i sina skulpturer med metallreliefer varierade ur en grundform, t. ex. kuber, som sprids likt mosaikbitar i ett rytmiskt mönster över ytan.  Han skapade bl. a. den från taket hängande metallskulpturgruppen Guldmoln för foajén på Stadsteatern i Frankfurt am Main.

Kemény var den ende ungerske skulptören som vann pris vid Venedigbiennalen. Han var också en av deltagarna i Documenta II i Kassel 1959 och även Documenta III 1964.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1976

Externa länkar
https://www.google.com/search?q=zoltan+kemeny&newwindow=1&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=UqW1Uo_CNMrx4gSZwIGoDQ&ved=0CCwQsAQ&biw=791&bih=562
 

 
Födda 1907
Avlidna 1965
Män
Ungerska skulptörer
Personer i Ungern under 1900-talet
Personer i Schweiz under 1900-talet
Krossekärr

Krossekärr är en ort i Tanums socken i Tanums kommun i Bohuslän. Fram till 2015 hade SCB  för bebyggelsen i orten och i en bebyggelse strax väster om Kuseröd avgränsat en småort namnsatt till Krossekärr och Kuseröd. Sedan 2015 räknas området som en del i tätorten Grebbestad.

Noter

Orter i Tanums kommun
Kuseröd

Kuseröd är en ort i Tanums socken i Tanums kommun i Bohuslän. Fram till 2015 hade SCB avgränsat två småorter för bebyggelsen. Västra delen ingår med bebyggelsen i Krossekärr i en småort namnsatt till Krossekärr och Kuseröd. Den centrala och östra delen ingår med bebyggelsen i Lunden i en småort namnsatt till Kuseröd och Lunden. Sedan 2015 räknas området som en del i tätorten Grebbestad.

Noter

Orter i Tanums kommun
Tegelstrand och Vassviken

Tegelstrand och Vassviken är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Tanums kommun i Bohuslän. Den omfattar bebyggelse i Tegelstrand och Vassviken och österut mot Slottet, belägna söder om Slottsfjorden/Hamburgsund i Svenneby socken.

Noter

Orter i Tanums kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Lilla Abborrtjärn

Lilla Abborrtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Lilla Abborrtjärnen (Bollebygds socken, Västergötland), sjö i Bollebygds kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Sätila socken, Västergötland), sjö i Marks kommun, 
Lilla Abborrtjärnen, Dalsland, sjö i Färgelanda kommun, 
Lilla Abborrtjärnet, sjö i Dals-Eds kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Fagersta, Västmanland), sjö i Fagersta kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Skinnskattebergs socken, Västmanland), sjö i Skinnskattebergs kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Kila socken, Värmland), sjö i Säffle kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Köla socken, Värmland), sjö i Eda kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Östervallskogs socken, Värmland), sjö i Årjängs kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Östervallskogs socken, Värmland, 661505-128510), sjö i Årjängs kommun, 
Lilla Abborrtjärnet, Värmland, sjö i Arvika kommun,  (3,2 ha)
Lilla Abborrtjärnen (Husby socken, Dalarna, 669193-151627), sjö i Hedemora kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Husby socken, Dalarna, 671481-152001), sjö i Hedemora kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Norrbärke socken, Dalarna), sjö i Smedjebackens kommun,  (10,9 ha)
Lilla Abborrtjärnen (Svärdsjö socken, Dalarna), sjö i Falu kommun, 
Lilla Abborrtjärnen (Los socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun,  (6,98 ha)
Lilla Abborrtjärnen (Skogs socken, Hälsingland), sjö i Söderhamns kommun,

Se även
Abborrtjärn
Lillabborrtjärn
Lill-Abborrtjärn
Stora Abborrtjärn
Stor-Abborrtjärn

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Karl Afzelius

Karl Rudolf Afzelius, född 26 december 1887 i Söderhamn, död 15 januari 1971 i Stockholm, var en svensk botaniker.

Karl Afzelius var son till Fridlef Afzelius. Han blev filosofie magister 1911, filosofie licentiat 1915 och filosofie doktor 1924 samt var docent i botanik och embryologi vid Stockholms högskola 1925–48. Han var amanuens vid Bergianska trädgården 1917–18. Han tjänstgjorde från 1918 vid olika läroverk, som adjunkt vid Östra Real i Stockholm 1930 och lektor vid Högre allmänna läroverket i Lidingö 1938–54.

Han gjorde en expedition till Madagaskar 1912–13 tillsammans med botanikern Björn Palm. Han hemförde föremål från expeditionen, vilka finns  i Uppsalasamlingen på Etnografiska museet.

Karl Afzelius var från 1942 gift med Elsa af Trolle. Han är begravd på Söderhamns kyrkogård.

Källor

Om Karl Rudolf Afzelius på Etnografiska museets webbplats, läst 2013-12-21
 Karl Rudolf Afzelius på Gravar.se

Noter

Svenska botaniker under 1900-talet
Svenska lektorer
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer från Söderhamn
Födda 1887
Avlidna 1971
Män
Erik Leijonhufvud (1863–1950)

Erik Oskar Karlsson Leijonhufvud, född den 28 juni 1863 i Stockholm, död där den 2 juni 1950, var en svensk friherre och jurist, son till generalfälttygmästaren Carl Leijonhufvud och Eleonore Leijonhufvud.

Leijonhufvud blev juris kandidat i Uppsala 1888 och vice häradshövding 1891. Han var häradshövding i Jämtlands norra domsaga 1904-33, inspektör för Östersunds arbetarinstitut 1907–11 och 1917–26, ledamot i styrelsen för Föreningen Jämtslöjd 1908–23 och i dess arbetsutskott 1908–12, vice ordförande i styrelsen för tuberkulossjukhuset Solliden 1909–21, i länets fångvårdsstyrelse 1910–33, inspektör vid Asgårds skolkoloni 1915–17, initiativtagare till stiftandet av Jämtlands och Härjedalens naturskyddsförening och dess ordförande 1916–23, ställföreträdande delegerad för frivilliga sjukvårdsväsendet inom VI området 1917–25, ledamot i styrelsen för Jämtlands bibliotek 1917–21, stadsfullmäktig i Östersund 1917–19, vice ordförande i direktionen för länslasarettet 1920–21, ordförande i Jämtlands läns förening mot tuberkulos 1921–33, vice ordförande i Jämtlands läns fornminnesförening 1921–23, i föreningen Heimbygda 1923–33, ledamot i styrelsen för Jämtlands läns museiförening 1923–33 och ordförande i dess arbetsutskott 1928–33, ledamot i styrelsen för Jämtlands läns konstförening 1924–33 och dess vice ordförande 1928–33. Han tilldelades Hazeliusmedaljen i silver av Nordiska museet.

Utmärkelser 

   Riddare av Nordstjärneorden, 6 juni 1915.

Bibliografi 
 Utredning angående den 1686 tillsatta lagkommissionens handlingar 
 Artur Hazelius och Jämtland
 Den Flemingska vapenstenen i Strängnäs domkyrka

Referenser

Noter

Källor 
 

Födda 1863
Avlidna 1950
Svenska häradshövdingar
Svenska friherrar
Jurister från Stockholm
Män
Erik
Syntactic Structures

Syntactic Structures är en bok av den amerikanske lingvisten Noam Chomsky.

I boken förekommer den grammatiska satsen: ”colorless green ideas sleep furiously”. Satsen är meningslös (jmf nonsensical) men fortfarande grammatisk. Enligt Chomsky kan inte konceptet ”grammatisk” identifieras med termer som ”meningsfull” eller ”betydande” i någon semantisk mening. Därför kommer allt letande efter semantiska definitioner av ”grammaticalness” att vara förgäves.

Referenser

Facklitteratur 1957
Litteratur om lingvistik
Syntax
Noam Chomsky
Björn Palm

Björn Torvald Palm, född 22 maj 1887 i Norrtälje, död 27 juli 1956, var en svensk botaniker.

Björn Palm disputerade i botanik vid Stockholms högskola 1915. Han var docent där 1915-18 och 1932-39. Han vistades utomlands 1916-32, bland annat som assistent vid institutionen för växtsjukdomar i Buitenzorg på Java i Indonesien, direktör för försöksstationen för tobaksodling i Deli på Sumatra i Indonesien, chef för ett svenskt-brittiskt plantageföretag i Guatemala och professor vid University of Illinois at Urbana-Champaign i Urbana i USA.

Han deltog i den första svenska expeditionen till Madagaskar 1912-13 tillsammans med Karl Afzelius, vilken hemförde föremål som finns i Uppsalasamlingen på Etnografiska museet i Stockholm.

Bibliografi i urval
Studien iiber Konstruktionstypen und Entwicklungswege des Embryosackes der Angiospectrumen, 1915
 Tropikerna var mitt liv, 1943
Farväl till tropikerna, 1944

Källor
Om Björn Palm i Svensk uppslagsbok, 1955

Svenska botaniker under 1900-talet
Personer från Norrtälje
Födda 1887
Avlidna 1956
Män
Gunnar Afzelius

Arvid Gunnar Afzelius, född 16 maj 1878 i Söderhamn, död 25 december 1961, var en svensk jurist. Han var son till Fridlef Afzelius.

Afzelius blev juris kandidat i Uppsala 1902, tillförordnad ombudsman i  Arméförvaltningen 1906, tillförordnad kansliråd i lantförsvarsdepartementet 1908, kansliråd 1909 och kammarrättsråd 1920. Han var notarie i statsutskottet 1907–1908, ledamot och sekreterare hos arméns och marinens avlöningsakkunniga 1918–1921, blev ledamot av försvarsväsendets lönenämnd 1921 och var dess ordförande 1933–1939. Han var ombudsman och sekreterare hos Apotekarsocietetens direktion 1923 samt ordförande i styrelsen för AB Örebro kvarn 1929–1942. Afzelius är begravd på Söderhamns kyrkogård.

Utmärkelser
  Riddare av Nordstjärneorden, 1911.
  Kommendör av andra klassen av Nordstjärneorden, 16 juni 1933.
  Kommendör av första klassen av Nordstjärneorden, 15 november 1944.

Källor

 Arvid Gunnar Afzelius på Gravar.se

Noter

Svenska kammarrättsråd
Kansliråd
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska jurister under 1900-talet
Personer från Söderhamn
Födda 1878
Avlidna 1961
Män