kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitbergsträsket

Vitbergsträsket kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vitbergsträsket, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (75,3 ha)
Vitbergsträsket, Norrbotten, sjö i Bodens kommun,  (1,85 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vitertjärn

Vitertjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Stor-Vitertjärnen, sjö i Skellefteå kommun, 
Vitertjärnen (Lycksele socken, Lappland), sjö i Lycksele kommun, 
Vitertjärnen (Malå socken, Lappland), sjö i Malå kommun,  (11,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vitgölen

Vitgöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vitgölen (Eringsboda socken, Blekinge), sjö i Ronneby kommun, 
Vitgölen (Tvings socken, Blekinge), sjö i Karlskrona kommun, 
Vitgöl, sjö i Lessebo kommun, 
Vitgölen, Småland, sjö i Gnosjö kommun,  (3,3 ha)
Vitgölen, Västergötland, sjö i Tidaholms kommun, 
Vitgölen (Tjällmo socken, Östergötland), sjö i Motala kommun, 
Vitgölen (Västra Hargs socken, Östergötland), sjö i Mjölby kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vitsidtjärn

Vitsidtjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vitsidtjärnen (Burträsks socken, Västerbotten), sjö i Skellefteå kommun, 
Vitsidtjärnen (Jörns socken, Västerbotten), sjö i Skellefteå kommun,  (6,08 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vitsjön

Vitsjön eller Vitsjö kan syfta på:
Vitsjö gård i Norrtälje kommun, 
Vitsjö, Pedersöre kommun, bydel i Esse i Pedersöre kommun, Österbotten

Vitsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vitsjön, Västergötland, sjö i Tidaholms kommun,  (2,5 ha)
Vitsjön, Östergötland, sjö i Norrköpings kommun,  (2,9 ha)
Vitsjön, Södermanland, sjö i Eskilstuna kommun, 
Vitsjön, Jämtland, sjö i Östersunds kommun,  (16,7 ha)
Vitsjön, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (27,1 ha)
Vitsjön, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (59,4 ha)
Vitsjön (Piteå socken, Norrbotten, 725482-174952), sjö i Piteå kommun,  (14 ha)
Vitsjön (Piteå socken, Norrbotten, 727022-168364), sjö i Piteå kommun,  (56,7 ha)

Finland
Vitsjön (sjö i Pedersöre, Österbotten, Finland),  (28,7 ha)
Vitsjön (sjö i Mörskom, Nyland) och Askola,  (71,6 ha)

Se även
Vittsjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vittajärvi

Vittajärvi kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Alanen Vittajärvi, sjö i Pajala kommun, 
Ylinen Vittajärvi, sjö i Pajala kommun, 
Vittajärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 749864-173272), sjö i Kiruna kommun,  (20,4 ha)
Vittajärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland, 749974-172774), sjö i Kiruna kommun,  (4 ha)

Finland
Vittajärvi (sjö, lat 68,25, long 23,57)
Vittajärvi (sjö, lat 67,48, long 23,98)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vittantjärnarna

Vittantjärnarna är varandra näraliggande sjöar i Lycksele kommun i Lappland och ingår i .

Vittantjärnarna (Örträsks socken, Lappland, 713009-165629), sjö i Lycksele kommun,  (2,65 ha)
Vittantjärnarna (Örträsks socken, Lappland, 713034-165613), sjö i Lycksele kommun,  (3,08 ha)

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Lycksele kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Vittingen

Vittingen kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vittingen, Småland, sjö i Aneby kommun, 
Vittingen, Södermanland, sjö i Gnesta kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vittjärn

Vittjärn kan syfta på ett antal insjöar

Sverige

Bohuslän 
Vittjärnen, Bohuslän, sjö i Tanums kommun,  (3,5 ha)

Västmanland 
Vittjärnen, Västmanland, sjö i Lindesbergs kommun,  (4 ha)

Uppland 
Vittjärnen, Uppland, sjö i Nacka kommun,  (3 ha)

Värmland 
Vittjärnen, Värmland, sjö i Hagfors kommun,

Dalarna 
Stora Vittjärnen, sjö i Ludvika kommun, 
Vittjärnen (Grangärde socken, Dalarna, 667066-143671), sjö i Ludvika kommun, 
Vittjärnen (Grangärde socken, Dalarna, 667258-143484), sjö i Ludvika kommun, 
Vittjärnen (Säfsnäs socken, Dalarna), sjö i Ludvika kommun,

Hälsingland 
Vittjärnen (Hassela socken, Hälsingland), sjö i Nordanstigs kommun, 
Vittjärnen (Alfta socken, Hälsingland), sjö i Ovanåkers kommun, 
Vittjärnen (Norrala socken, Hälsingland), sjö i Söderhamns kommun,

Medelpad 
Vittjärnen (Attmars socken, Medelpad), sjö i Sundsvalls kommun,  (6,36 ha)
Vittjärnen (Borgsjö socken, Medelpad), sjö i Ånge kommun,  (6,05 ha)
Vittjärnen (Torps socken, Medelpad), sjö i Ånge kommun,  (3,86 ha)

Ångermanland 
Vittjärnen (Bjurholms socken, Ångermanland), sjö i Bjurholms kommun,  (24,2 ha)
Vittjärnen (Säbrå socken, Ångermanland), sjö i Härnösands kommun, 
Vittjärnarna (Styrnäs socken, Ångermanland, 699618-160493), sjö i Kramfors kommun,  (3,99 ha)
Vittjärnarna (Styrnäs socken, Ångermanland, 699646-160533), sjö i Kramfors kommun,  (4,52 ha)
Vittjärnen (Ytterlännäs socken, Ångermanland, 698236-157786), sjö i Kramfors kommun,  (8,06 ha)
Vittjärnen (Ytterlännäs socken, Ångermanland, 699047-158218), sjö i Kramfors kommun,

Västerbotten 
Vittjärnarna, Västerbotten, sjö i Norsjö kommun, 
Vittjärnen (Norsjö socken, Västerbotten), sjö i Norsjö kommun,  (7,54 ha)
Vittjärnen (Burträsks socken, Västerbotten), sjö i Skellefteå kommun,  (4,75 ha)
Vittjärnen (Jörns socken, Västerbotten, 723163-170416), sjö i Skellefteå kommun, 
Vittjärnen (Jörns socken, Västerbotten, 723164-169844), sjö i Skellefteå kommun, 
Vittjärnen (Degerfors socken, Västerbotten), sjö i Vindelns kommun,  (16,8 ha)

Norrbotten 
Lill-Vittjärnen, sjö i Bodens kommun, 
Stor-Vittjärnen, sjö i Bodens kommun, 
Vittjärnen (Nederluleå socken, Norrbotten), sjö i Luleå kommun, 
Vittjärnen (Piteå socken, Norrbotten), sjö i Piteå kommun,

Lappland 
Vittjärnen (Arjeplogs socken, Lappland), sjö i Arjeplogs kommun, 
Vittjärnen (Arvidsjaurs socken, Lappland), sjö i Arvidsjaurs kommun,  (9,24 ha)
Vittjärnarna (Lycksele socken, Lappland, 718739-166420), sjö i Lycksele kommun och Vindelns kommun,  (16,1 ha)
Vittjärnarna (Lycksele socken, Lappland, 718744-166437), sjö i Lycksele kommun, 
Vittjärnen (Stensele socken, Lappland), sjö i Lycksele kommun och Storumans kommun,  (19,5 ha)
Vittjärnarna (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun,  (5,58 ha)
Vittjärnen (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Mercedes-Benz W205

Mercedes-Benz W205 (eller Mercedes-Benz C-klass) är en personbil som den tyska biltillverkaren Mercedes-Benz introducerade på bilsalongen i Detroit i januari 2014.

Versioner:

Bilder

Referenser

Externa länkar
 Officiell pressrelease. 

W205
Bakhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
Vitträsket

Vitträsket eller Vitträsk kan syfta på:

Finland
Vitträsk (sjö i Kyrkslätt, Nyland),  (4,86 km²)
 Vitträsk (ort i Kyrkslätt, Finland)  bebyggelse vid denna sjö
Hvitträsk, bostads- och ateljéhus i vid sjön
Vitträsk (sjö i Kyrkslätt, Nyland, Finland) (0,4 km²)
Vitträsk (sjö i Finland, Nyland), Kyrkslätt  (5,1 hektar)

Sverige
 Pålkem (Vitträsk), by i Lappland, Sverige, 

Vitträsk, Södermanland, sjö i Haninge kommun,  (13,4 ha)
Vitträsket, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (1,98 km²)
Lill-Vitträsket, sjö i Kalix kommun, 
Stor-Vitträsket, sjö i Kalix kommun,  (8,04 ha)
Vitträsket (Råneå socken, Norrbotten, 734150-177077), sjö i Bodens kommun,  (1,22 km²)
Vitträsket (Råneå socken, Norrbotten, 734776-176208), sjö i Bodens kommun,  (13,7 ha)
Vitträsket (Töre socken, Norrbotten), sjö i Kalix kommun,  (82 ha)
Vitträsket (Överkalix socken, Norrbotten), sjö i Överkalix kommun,  (19 ha)
Vitträsket (Överluleå socken, Norrbotten), sjö i Bodens kommun,  (1,78 km²)
Vitträsket, Lappland, sjö i Arjeplogs kommun,  (1,11 km²)

Se även
Viträsket, sjö i Värmdö kommun

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vittsjön

Vittsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vittsjön, Skåne, sjö i Hässleholms kommun,  (1,82 km²)
Norra Vittsjön, sjö i Laxå kommun, 
Södra Vittsjön, sjö i Laxå kommun, 
Vittsjön, Värmland, sjö i Rømskogs kommun och Årjängs kommun,  (29 ha)
Stora Vittsjön, sjö i Borlänge kommun,  (10,7 ha)
Vittsjön, Dalarna, sjö i Malung-Sälens kommun,  (25,6 ha)

Se även
Vittsjö, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vitvattentjärn

Vitvattentjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Vitvattentjärnen (Jokkmokks socken, Lappland), sjö i Jokkmokks kommun, 
Vitvattentjärnen (Lycksele socken, Lappland), sjö i Lycksele kommun,  (13,9 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Vivattnet

Vivattnet är två varandra näraliggande sjöar mellan Vojmsjön och Långvattnet, Lappland i Stensele socken och Storumans kommun:

Vivattnet (Stensele socken, Lappland, 722732-152888), sjö i Storumans kommun,  (23,7 ha)
Vivattnet (Stensele socken, Lappland, 722658-152908), sjö i Storumans kommun,  (37,9 ha)

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Storumans kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Volgsjön

Volgsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Volgsjön, Ångermanland, sjö i Bjurholms kommun,  (16,7 ha)
Volgsjön, Lappland, sjö i Vilhelmina kommun,  (21,7 km²)
Volgsjö, äldre benämning på Vilhelmina (tätort), 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Volmertjärnarna

Volmertjärnarna är varandra näraliggande sjöar i Storumans kommun i Lappland som ingår i . Volmertjärnarna ligger i  Natura 2000-område och skyddas av habitat- och fågeldirektivet.

Volmertjärnarna (Tärna socken, Lappland, 728649-150899), sjö i Storumans kommun, 
Volmertjärnarna (Tärna socken, Lappland, 728703-150886), sjö i Storumans kommun,  (8,24 ha)

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Storumans kommun
Grupperade sjöar i Sverige
Volmsjön

Volmsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Volmsjön, Ångermanland, sjö i Kramfors kommun,  (16,9 ha)
Volmsjön (Fredrika socken, Lappland, 712709-161111), sjö i Åsele kommun, 
Volmsjön (Fredrika socken, Lappland, 712723-160871), sjö i Åsele kommun,  (35,5 ha)
Volmsjön (Åsele socken, Lappland), sjö i Åsele kommun,  (12,9 ha)

Se även
Vålmsjön, sjö i Kramfors kommun,  (8,39 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Saurin

Saurin är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 Bernard-Joseph Saurin (1706–1781), fransk författare och dramatiker
 Jacques Saurin (1677–1730), franskfödd reformert predikant 
 Joseph Saurin (1659–1737), fransk matematiker

Franska efternamn
Ingel Rabenius

Ingel Rabenius eller Ingellus Laurentii Rabenius, född 17 april 1677 i Västerås, död 30 april 1739 i Leksands socken, Kopparbergs län, var en svensk präst.

Biografi
Ingel Rabenius var son till kyrkoherden Laurentius Nicolai Rabenius i Bergs socken, Västmanland och Susanna Aspman, som var dotter till kyrkoherden i Lindesbergs socken och dotterdotter till Olaus Andreæ Dalekarlus. Han inskrevs vid universitetet 1696 och prästvigdes redan tre år senare för en tjänst vid Norns bruk. Redan 1701 lämnade han sitt vigningsstift för att ta tjänst vid de svenska utrikesförsamlingarna, och anlände så till superintendent Jacob Lang för att samma år bli bataljonspredikant och assessor i det kurländska konsistoriet. Han blev 1707 kyrkoherde i Norra skånska kavalleriet. Han sårades i Lillryssland, fick utstå stora umbäranden och tillfångatogs vid slaget vid Poltava. Sedan satt han tolv år i fångenskap i Sibirien, under vilken han tvingades försörja sig genom att tillverka peruker och klockor. Vid freden 1721 återvände han till Sverige och utnämndes 1723 till kyrkoherde i Romfartuna socken där han 1729 blev prost. 1735 blev han istället kyrkoherde i Leksands socken och kontraktsprost.

Rabenius var fullmäktig vid riksdagen 1731 och riksdagen 1734.

1724 gifte sig Rabenius med Margareta Kalsenius, vars far var Olof Kalsenius och mor Anna Rudbeckius var dotter till Nicolaus Johannis Rudbeckius, samt bror Andreas Kallsenius var biskop. Sonen Olof Ingelsson Rabenius blev professor.

Källor
http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/leksand.shtml#kh20

Födda 1677
Avlidna 1739
Män
Politiker från Västerås
Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska kontraktsprostar
Deltagare i slaget vid Poltava
Svenska politiker under 1700-talet
Hermann Gröhe

Hermann Gröhe, född 25 februari 1961 i Uedem i Kleve i dåvarande Västtyskland, är en tysk konservativ politiker tillhörande Kristdemokratiska unionen (CDU) och är sedan 17 december 2013 Tysklands hälso- och vårdminister i Angela Merkels tredje förbundsregering.

Gröhe var från 1989 till 1994 förbundsordförande för Junge Union, är sedan 1994 ledamot av Tysklands förbundsdag och var 2008-2009 statssekreterare hos förbundskanslern Angela Merkel (CDU). Från 2009 till 2013 var han generalsekreterare för CDU. 

Gröhe har en examen i juridik från Kölns universitet och har sedan 1994 advokatbehörighet. Som lutheran har han varit engagerad i kyrkorådet för Tysklands evangeliska kyrka och bland annat varit medutgivare av tidningen Chrismon. Han är gift och har fyra barn.

Källor

Externa länkar 

Tyska kristdemokrater
Tysklands hälso- och socialsäkerhetsministrar
Födda 1961
Personer från Nordrhein-Westfalen
Män
Levande personer
Neuburg an der Donau

är en stad i Landkreis Neuburg-Schrobenhausen i Regierungsbezirk Oberbayern i förbundslandet Bayern i Tyskland.  Den är mest känd för sitt renässansslott och den väl bevarade historiska stadsdelen med intakt ringmur.

Geografi
Neuburg ligger nordost om Augsburg och väster om Ingolstadt vid floden Donau. Norr om Donau är landskapet kuperat med skog och åkermark som övergår i naturparken Almühltal med kalkstensberg och skog. I södra delen av staden börjar det platta Donaumoos som fram till slutet av 1700-talet var ett myrområde. Idag är Donaumoos ett bördigt jordbrukslandskap som kännetecknas av svart jordmån, raka vägar och dräneringskanaler utmed gatorna.

Stadens äldsta del är byggd på en kulle ovanför Donau. Älven förgrenar sig i Neuburg och omslutar ön Leopoldineninsel, den enda bebodda Donauön i Tyskland. 

De tidigare byarna Altmannstetten, Bergen, Bittenbrunn, Bruck, Feldkirchen, Gietlhausen, Hardt, Heinrichsheim, Herrenwörth, Hessellohe, Joshofen, Marienheim, Maxweiler, Laisacker, Ried, Sehensand och Zell har inkorporerats och är numera stadsdelar.

Källor 

Kommuner, köpingar och städer i Landkreis Neuburg-Schrobenhausen
Émile Sauret

Émile Sauret, född den 22 maj 1852 i Dun-le-Roi (departementet Cher), död den 12 februari 1920 i London, var en fransk violinist.

Sauret studerade vid konservatoriet i Paris och senare i Bryssel, där Bériot var hans lärare. Från 1866 konserterade han i England, Frankrike och Italien, 1870-74 i Amerika, 1877 i Tyskland. Stockholm besökte han 1883, 1886 och 1902. Han var 1880-91 violinlärare vid Sternska konservatoriet i Berlin, 1891-1903 vid musikakademien i London, 1903-06 vid ett konservatorium i Chicago. Han återvände 1908 till London. Sauret var från 1873 en tid gift med pianisten Teresa Carreno. Han blev 1892 ledamot av Musikaliska akademien i Stockholm. Bland Saurets elever kan nämnas svensken Tor Aulin.

Adolf Lindgren skriver i Nordisk familjebok: S. räknas bland samtidens främsta violinvirtuoser. Hans teknik är utomordentlig, mindre bestickande och klangskön än Sarasates, men ock mindre ensidig, samt lämpar sig förträffligt för både klassiska och moderna uppgifter. Han eger fransmannens hela energi och elegans, men ock dennes förståndsmässighet, som ofta ger åtminstone hans kompositioner, om icke hans spel, en bismak af torrhet."

Källor

Noter

Födda 1852
Avlidna 1920
Franska violinister
Personer i Frankrike under 1800-talet
Män
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Yundi Li

Yundi Li, född 7 oktober 1982, i Dadukou, Chongqing, är en kinesisk klassisk pianist. Han vann den prestigefyllda Chopin-tävlingen 2000. Han studerade musik vid Hochschule für Musik, Theater und Medien Hannover.

Källor 

Yundi Li Official Website

Födda 1982
män
Levande personer
kinesiska pianister
Kinesiska musiker under 2000-talet
Personer från Chongqing
WP:Projekt Kina
Seberg

Seberg är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Albert Joakim Seberg
 Jean Seberg
 Åke Seberg

Se även 

 Seeberg

Efternamn
Historia (skolämne)

Historia är ett skolämne som läses såväl i grundskola som i gymnasieskolan. 

Historia 1b är en 100-poängskurs på gymnasieskolan och Komvux i Sverige. Kursen är ett obligatoriskt karaktärsämne på samtliga högskoleförberedande program, förutom teknikprogrammet. På yrkesprogrammen och teknikprogrammet ersätt kursen av historia 1a1, som är en 50-poängskurs. Kursen hette tidigare Historia A.

Källor 
http://www.skolverket.se/laroplaner-amnen-och-kurser/gymnasieutbildning/gymnasieskola/his?tos=gy&subjectCode=HIS&lang=sv

Gymnasieutbildning i Sverige
Carl Albert Joakim Seberg

Carl Albert Joakim Seberg, född den 23 februari 1849 i Lund, död den 9 oktober 1908 i Stockholm, var en svensk tidningsman, måg till prosten Henrik Schönbeck.

Seberg avlade 1868 mogenhetsexamen i Helsingborg, genomgick sedan Teknologiska institutet, varefter han som utexaminerad civilingenjör ägnade sig åt industrin, särskilt anläggningen av trämassefabriker, och var verksam såväl i Sverige som i England, Frankrike, Tyskland och Österrike. Åren 1877-79 var han vikarierande överlärare i maskinkonstruktion vid Stockholms slöjdskola. Under sina utrikes vistelser hade han sänt "Dagens nyheter" resebrev, vilkas sakinnehåll och stilistiska elegans väckt uppmärksamhet. Han var tidningens korrespondent från världsutställningen i Paris sommaren 1878 och inträdde samma år som fast medarbetare på den politiska avdelningen i redaktionen. "Mångsidiga, gedigna kunskaper och flytande, ironiskt färgad stil kännetecknade hans tidningsmannaskap", heter det i Nordisk familjebok.

Källor

Noter 

Födda 1849
Avlidna 1908

Män
Ugglan
Svenska ingenjörer under 1800-talet
Svenska journalister under 1800-talet
Journalister från Lund
Ingenjörer från Lund
Schönbeck

Schönbeck eller Schønbeck är ett efternamn, som burits av bland andra:

 Carl Gustaf Schönbeck
 Charlotte Schönbeck
 Johan Caspar Schönbeck
 John Mathias Schönbeck
 Henrik Schönbeck
 Kristian Schönbeck
 Malin Schønbeck
 Sven Schönbeck

Efternamn
Constitutionalistas under Mexikanska revolutionen

Constitutionalistas var den segrande fraktionen under den Mexikanska revolutionen. Den stod under ledning av Venustiano Carranza och kallades därför även Carrancistas. Fraktionen hade sitt huvudsakliga stöd i den urbana medelklassen och bland intellektuella vilka ville ha en modernistisk och nationalistisk konstitution. Efter revolutionen kom de att som Partido Revolucionario Institucional dominera mexikansk politik fram till år 2000.

Referenser

Mexiko under 1910-talet
Carl Gustaf Schönbeck

Carl Gustaf Schönbeck, född den 26 februari 1786 i Lund, död den 28 april 1860 i Göteborg, var en svensk läkare och professor.

Schönbeck blev 1802 student och 1812 docent i matematik vid Lunds universitet, men slog därefter om och ägnade sig åt det medicinska studiet samt blev 1818 medicine doktor. Han blev 1819 universitetsadjunkt i obstetrik, 1822 stadsläkare i Lund och 1824 förste lasarettsläkare där. År 1835 utnämndes Schönbeck till förste stadsläkare i Göteborg och erhöll 1842 professors titel. Som praktiserande läkare åtnjöt Schönbeck på sin tid mycket stort anseende. Han utmärkte sig även som skald "och sjöng mer än en gång, vid sidan af Tegnér på Lundagård, tillfällighetsstycken, vittnande om poetiskt sinne, liflig känsla och lätt versifikation". Schönbeck blev 1853 riddare av Nordstjärneorden. 

Carl Gustaf Schönbeck var son till akademikirurgen Johan Caspar Schönbeck. Han var gift med Sophia Wilhelmina Leche, dotter till prosten och språkmästaren Wilhelm Julius Leche. De var föräldrar till Sara Pfeiffer.

Källor 
 
 Göteborgs Gustavi eller Domkyrkoförsamlings kyrkoarkiv, Död- och begravningsböcker, SE/GLA/13180/F/1 (1855-1860), bildid: C0040622_00062
 Göteborgs rådhusrätt och magistrat före år 1900, Bouppteckningar och arvskiften, SE/GLA/12098/E III a/98 (1860), bildid: C0108528_00393 

Svenska stadsläkare
Svenska lasarettsläkare
Läkare verksamma i Göteborg
Svenska innehavare av professors namn
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Svenska läkare under 1800-talet
Läkare från Lund
Författare från Lund
Födda 1786
Avlidna 1860
Män
Ugglan
Frederik Weis

Frederik Anton Weis, född 28 november 1871 vid Århus, död 12 juli 1933, var en dansk växtfysiolog.

Weis tog magisterkonferens i växtfysiologi 1897 och blev filosofie doktor 1902 på avhandlingen Studier över proteolytiske enzymer i spirende byg. Han var 1898–1905 assistent vid Carlsberg Laboratorium samt blev 1904 docent i bakteriologi och 1905 professor i växtfysiologi vid Landbohøjskolen.

Åren 1898–1901 utgav Weis (tillsammans med Johannes Schmidt) läroboken Bakterierne, kom därefter in på studiet av jordbakterier och utgav (tillsammans med Peder Erasmus Müller) Studier over skov- og hedejord (tre band, 1905–13). Genom arbetet med jordmånsbiologin kom han in på biologin som helhet, och 1909–11 utgav han Livet og dets love. En fremstilling af den almindelige biologi (ny upplaga 1923). Han skrev vidare en mängd avhandlingar och småskrifter av populärnaturvetenskapligt innehåll och tog ledande del i striden mot förbudsrörelsen.

Källor

Noter

Danska botaniker
Växtfysiologer
Danska professorer
Personer i Danmark under 1900-talet
Personer från Århus
Födda 1871
Avlidna 1933
Män
Ugglan
Campeonato Brasileiro Série A 2008

Campeonato Brasileiro Série A 2008 var Brasiliens högsta nationella fotbollsdivision 2008 och vanns av São Paulo. Divisionen kvalificerade lag till Copa Libertadores 2009 och Copa Sudamericana 2009.

a.Kvalificerade som mästare av Copa do Brasil 2008.

2008 i Brasilien
Fotbollssäsongen 2008
2008
Riksdagen 1740–1741

Riksdagen 1740–1741 ägde rum i Stockholm.

Ständerna sammanträdde den 4 december 1740. Den första viktiga frågan var valet av lantmarskalk, som genomfördes med ovanligt stor enhällighet. Charles Emil Lewenhaupt, som haft detta uppdrag på riksdagen 1734, utsågs till lantmarskalk med 683 röster. Endast sju hade tillfallit Gustaf Palmfelt och tre Mattias Alexander von Ungern-Sternberg. Hattarna hade i förväg enats om att välja Lewenhaupt, och även mössorna röstade på honom, då de räknade med att inte kunna få någon annan vald, och menade att Lewenhaupt säkrare skulle utöva lantmarskalksuppdraget med oväld om han valdes av båda partierna.

Inom prästeståndet skedde talmansvalet inte lika enhälligt. Ärkebiskopen Johannes Steuchius deltog inte vid riksdagen på grund av sin dåliga hälsa. Hattarnas kandidat var Linköpingsbiskopen Erik Benzelius, men mössorna enades om Herman Schröder, biskop i Kalmar. Vid talmansvalet segrade Benzelius med 26 röster mot 22 för Schröder. Borgarståndet valde för tredje gången Peter Aulævill, som tillhörde hattpartiet, och bondeståndet för andra gången Olof Håkansson från Blekinge.

Riksdagen avslutades den 22 augusti 1741.

Externa länkar
 Prästeståndets riksdagsprotokoll 1740-1741

Sveriges ståndsriksdag
1740 i Sverige
1741 i Sverige
Politik i Sverige under frihetstiden
Ernst Julius Saupe

Ernst Julius Saupe, född den 2 februari 1809 i Gera, död där den 6 februari 1871, var en tysk litteraturhistoriker.

Saupe var lärare vid gymnasiet i sin hemstad. Hans mest kända arbeten är Schiller und sein väterliches Haus (1851), Die Schiller-Goetheschen Xenien (1852), Goethes und Schillers Balladen und Romanzen (1853), Goethes Faust (1856), Handbuch der poetischen literatur der Deutschen (3:e upplagan 1856), Gattungen der deutschen Dichtkunst (1863) och Shakespeares Leben (1867).

Källor 

 

Födda 1809
Avlidna 1871

Tyska litteraturvetare
Tyska lärare under 1800-talet
Personer från Gera
Män
Östra Bränntjärnen

Östra Bränntjärnen eller Östra Bränntjärn kan vara

 Östra Bränntjärnen, Jämtland
 Östra Bränntjärnen, Värmland
Bränntjärnarna

Bränntjärnarna kan vara

 Bränntjärnarna, Lappland
 Bränntjärnarna, Ångermanland

Se även 
 Bränntjärn
Joensuu ekonomiska region

Joensuu ekonomiska region () är en av ekonomiska regionerna i landskapet Norra Karelen i Finland. Folkmängden i regionen uppgick den 1 januari 2013 till 123 898 invånare, regionens totala areal utgjordes av 11 504 kvadratkilometer och därav utgjordes landytan av 9 423,53  kvadratkilometer.  I Finlands NUTS-indelning representerar regionen nivån LAU 1 (f.d. NUTS 4), och dess nationella kod är 122 .

Förteckning över kommuner
Joensuu ekonomiska region  omfattar följande sju kommuner: 

 Ilomants kommun  
 Joensuu stad
 Juga kommun  
 Kontiolax kommun  
 Libelits kommun  
 Outokumpu stad  
 Polvijärvi kommun   

Samtliga kommuners språkliga status är enspråkigt finska.

Se även
 Finlands ekonomiska regioner

Referenser
Noter

Finlands ekonomiska regioner
Norra Karelen