kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adolphus Elai Terserus

Adolphus Elai Terserus, född 1604 i Leksand, död 1659 i Mora, var en svensk lärare, rektor, kyrkoman och riksdagsman.

Biografi
Adolphus Elai Terserus var son till Elof Terserus och Anna Danielsdotter Svinhufvud, samt bror till biskop Johannes Elai Terserus. Kronprins Gustav Adolf närvarade vid hans dop. År 1622 inskrevs han vid Uppsala universitet, bekostade studierna genom att vara informator hos Jacob De la Gardie, bland vars barn märks Magnus Gabriel De la Gardie, men var så illa ansedd hos biskopen för sitt ovårdade yttre att han fick framställa en skriftlig ursäkt. 

Sedan Terserus dessutom hållit ett offentligt ursäkts- och försvarstal för sitt hår och sina kläder vid ett prästmöte, utsågs han till rektor för Arboga skola och prästvigdes. Han fick medel av kapitlet för att fullborda sina studier utomlands, och blev under sin frånvaro förflyttad till Västerås gymnasium, där han efter hemkomsten undervisade i etik och politik. 1638 blev han pastor i prebendet Hubbo, och fick två år senare tjänsten som lektor i teologi. Redan efter ett år fick han tjänsten som kyrkoherde i Mora socken, där han stannade till sin död.

Terserus var fullmäktig vid riksdagarna 1635, 1640, 1644 och 1650.

Terserus var gift första gången med en dotter till Samuel Matthiæ Malmenius, och sedan med en dotter till Henricus Johannis Swedwiensis samt dotterdotter till Jonas Sigfridi Helsingius.

Källor
 http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/mora.shtml#kh18

Noter

Födda 1604
Avlidna 1659
Män
Svenska präster under 1600-talet
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Leksands socken
Svenska lektorer
Svenska skolledare
Växjö HF

Växjö Handbollsförening (Växjö HF) är en handbollsförening från Växjö i Kronobergs län, bildad 1972 genom en utbrytning ur Växjö BK.

Herrlaget har spelat tre säsonger (1991/1992, 1992/1993 och 1993/1994) i Elitserien (nuvarande Handbollsligan). Laget tränades då av Peter Hedin.

Herrjuniorerna blev svenska juniormästare år 2000 efter att ha slaget HK Eskil i finalen efter två förlängningar. Jonas Källman gjorde tolv mål i finalen som spelades i Lund. Laget tränades av Per-Olof "Peppe" Jonsson. Klubbens flicklag vann flick-SM 2003.

Spelare i urval 
 Christian Ericsson
 Hans "Hasse" Karlsson
 Jonas Källman
 Åke Muwanga
 Elliot Stenmalm
 Philip Stenmalm

Referenser 
 "Om klubben". Växjö HF. Läst 29 juni 2023.

Externa länkar 
 

Handbollsklubbar i Sverige
Sport i Växjö
Sportklubbar bildade 1972
Thomas N'Kono

Thomas N'Kono, född 20 juli 1956 i Dizangue, är en kameruansk fotbollstränare och före detta fotbollsspelare. N'Kono representerade Kamerun vid VM 1982, 1990 och 1994.

Tränarkarriär
I juni 2009 utsågs N'Kono till interimtränare i Kameruns landslag, efter att tidigare tränaren Otto Pfister sagt upp sig. Efter två månader utsågs Paul Le Guin till ny huvudtränare och N'Kono återgick till sin post som målvaktstränare.

Kuriosa
I februari 2002 arresterades N'Kono, som då var målvaktstränare, tillsammans med tyske landslagstränaren Winfried Schäfer, före semifinalen i Afrikanska mästerskapet mot Mali. Anledning var ett förbud mot att beträda planen och att N'Kono skulle ha uppfört sig aggressivt och provocerande. N'Kono stängdes av ett år efter incidenten. Avstängningen lyftes senare.

Referenser

Födda 1956
Levande personer
Män
Kamerunska landslagsspelare i fotboll
Kamerunska fotbollstränare
Kamerunska idrottare under 1900-talet
Spelare i Canon Yaoundé
Spelare i Tonnerre Yaoundé
Fotbollsspelare i RCD Espanyol
Spelare i CE Sabadell FC
Spelare i Club Bolívar
Spelare i La Liga
Spelare i Segunda División
Spelare i Liga de Fútbol Profesional Boliviano
Spelare i VM i fotboll 1982
Spelare i VM i fotboll 1990
Spelare i VM i fotboll 1994
Olaus Andreæ Angermannus

Olaus Andreæ Angermannus, född ca 1522 i Sidensjö, död 10 april 1607 i Mora, var en svensk kyrkoman och riksdagsman. Han är stamfader för släkten Boëthius.

Biografi
Olaus Andreæ Angermannus far herr Anders var den förste lutherske kyrkoherden i Sidensjö, och enligt äldre, numera bestridna, uppgifter var modern nunna i Sankta Klara kloster i Stockholm. Olaus Andreæ var 1550 kyrkoherde i Västerfärnebo socken, men 1574 bytte han och Ericus Ingevaldi Sewallius till följd av stiderna kring Johan III:s liturgi tjänst varmed han fick samma post i Mora socken. Biskopen förmådde dock Olaus Andreæ att två år senare underteckna den nya liturgin. 1593 bevistade han Uppsala möte.

Olaus Andreæ Angermannus var fullmäktig vid riksdagarna 1590 och 1594.

Han var först gift med Elsa Nilsdotter Svinhufvud och sedan med en vid namn Kerstin.

Källor
 http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/mora.shtml#kh18

Födda 1522
Avlidna 1607
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Personer från Sidensjö socken
Hirviniemi

Hirviniemi är en halvö i sydöstra delen av sjön Nilakka i Norra Savolax, Finland. Hirviniemi har mycket skog som närmare uddens spets allt mer övergår i sanddyner. Det finns en också en fyr strax nordväst om Hirviniemi.
Halvöar i Norra Savolax
Pielavesi
Dättern I Frugårdssund

Dättern I Furugårssund är ett naturreservat i Vänersnäs socken i Vänersborgs kommun, Ås socken i Grästorps kommun och Karaby socken i Lidköpings kommun i Västergötland.

Reservatet bildades 1998 och omfattar 1 482 hektar. Det består mest av vattenmiljöer och vassar. Området är beläget 15 km öster om Vänersborg i sydligaste delen av sjön Vänern. 

I den grunda viken Dättern finns vidsträckta bladvasser. Där finns även betade strandängar. Det växer bland annat blomvass, svalting och vattenaloe. Ett större bestånd av klibbal växer på Frugårdsudde. 

Området har stor betydelse för fågellivet. Det ingår en förteckning av internationellt värdefulla våtmarker som är knuten till Ramsarkonventionen. Fåglar som rördrom, brun kärrhök, trastsångare och skäggmes finns i området. 

Dättern och viken norr därom, Brandsfjorden, fungerar som rastplats för änder och vadarfåglar. Den södra delen är en av södra Sveriges inlands främsta rastlokaler för vadarfåglar. Området har också stor betydelse för reproduktionen av gös i Vänern. 

Längre söderut i viken Dättern ligger naturreservatet Dättern II Dätterstorp.

Referenser

Källor
Dättern I Frugårdssund, Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Noter

Naturreservat i Vänersborgs kommun
Naturreservat i Grästorps kommun
Naturreservat i Lidköpings kommun
Natura 2000-områden i Västra Götalands län
Naturskyddsområden bildade 1998
H-brygga

En H-brygga är en elektronisk krets som möjliggör att en spänning kan påläggas över en last i endera riktningar. Dessa kretsar används ofta inom robotteknik och andra användningsområden för att tillåta att en likströmsmotor kan köras framåt eller bakåt.

De flesta växelriktare, frekvensomriktare, DC-till-DC-push-pull-omvandlare, motorstyrningar och många andra typer av kraftelektronik använder H-bryggor. I synnerhet, en bipolär stegmotor är nästan alltid styrd av en motorstyrning som innehåller två H-bryggor.

Generellt 
H bryggor är tillgängliga som integrerade kretsar, eller så kan de vara uppbyggda av diskreta kretsar.

Termen H-brygga härleder från den typiska grafiska representationen av en sådan krets. En H-brygga är uppbyggd av fyra kontakter (halvledare eller mekaniska). När kontakterna S1 och S4 (enligt figuren till höger) är stängda och S2 och S3 är öppna, kommer en positiv spänning appliceras över motorn. Genom att öppna S1 och S4 och stänga S2 och S3 kommer spänningen att appliceras i motsatt riktning över motorn och tillåter omvänd drift av motorn. 

Enligt terminologi ovan, skall S1 och S2 aldrig stängas samtidigt, eftersom detta skulle orsaka en kortslutning i spänningskällan. Detsamma gäller omkopplare S3 och S4. Detta tillstånd är känt som rusning.

Källor 
 

Elektronik
Michael Erici Helsingius

Michael Erici Helsingius, född okänt år i Hälsingland, död efter 1578 troligen i Falun, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Michael Erici Helsingius kom av namnet att döma från Hälsingland. Han uppges ha varit kyrkoherde i  Stora Kopparbergs församling i 50 år, vilket ger vid handen att han borde ha tillträtt omkring 1528. I handlingarna nämns han första gången 1546. Han var undertecknare vid riksdagarna 1547 och 1569. 1576 benämns han kontraktsprost.

Han var far till Johannes Michaelis Cuprimontanus och Michael Michaelis Cuprimontanus, vars dotterdotter blev stammoder till ätterna Swedenborg och Schönström.

Källor
 http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/falun.shtml#kh9

Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Svenska kontraktsprostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Hälsingland
Dättern II Dätterstorp

Dättern II Dätterstorp är ett naturreservat i Flo socken i Grästorps kommun med en mindre del i Vänersnäs socken i Vänersborgs kommun i Västergötland.

Reservatet bildades 2004 och omfattar 402 hektar. Dättern är en grund vik i sydligaste delen av sjön Vänern. Den skiljs från Brandsfjorden i norr av det ca 800 meter breda Frugårdssund. Största djupet är på ca två meter. Området består mest av vattenmiljöer och vassar. Området är beläget 12 km öster om Vänersborg. 

Dättern och viken norr därom, Brandsfjorden, fungerar som rastplats för änder och vadarfåglar. Den södra delen är en av södra Sveriges inlands främsta rastlokal för vadarfåglar. Fåglar som rördrom, brun kärrhök, trastsångare och skäggmes finns i området. Området har också stor betydelse för reproduktionen av gös i Vänern. 

Längre norrut i viken Dättern ligger naturreservatet Dättern I Frugårdssund

Referenser

Källor
Dättern II Dätterstorp, Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Noter

Naturreservat i Vänersborgs kommun
Naturreservat i Grästorps kommun
Natura 2000-områden i Västra Götalands län
Naturskyddsområden bildade 2004
Kurt Matschke

Kurt Matschke, född 4 maj 1908 i Domsel, död 16 maj 1984 i Lemgo, var en tysk SS-Hauptsturmführer och Kriminalrat. Han ledde bland annat Sonderkommando 7a, ett specialkommando som under andra världskriget opererade i de av Tyskland ockuperade Litauen, Vitryssland och Ryssland.

Biografi 
Matschke studerade rättsvetenskap vid Breslaus universitet. År 1932 blev han medlem i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och Schutzstaffel (SS). Från mitten av 1930-talet var Matschke verksam vid Gestapo i Liegnitz.

Operation Barbarossa 
Den 22 juni 1941 anföll Tyskland sin tidigare bundsförvant Sovjetunionen och inledde Operation Barbarossa. Enligt Adolf Hitler innebar kriget mot Sovjetunionen ett ideologiskt förintelsekrig och den ”judisk-bolsjevikiska intelligentian” måste elimineras. Efter de framryckande tyska arméerna följde Einsatzgruppen, mobila insatsgrupper. Chefen för Reichssicherheitshauptamt, Reinhard Heydrich, gav insatsgrupperna i uppdrag att mörda judar, romer, partisaner, politiska kommissarier (så kallade politruker) och andra personer som ansågs hota Tredje rikets säkerhet. Beträffande insatsgruppernas massmord på judar mördades initialt endast män, men i augusti 1941 gav Reichsführer-SS Heinrich Himmler order om att massmordet även skulle inbegripa kvinnor och barn. 

I december 1941 efterträdde Matschke Eugen Steimle som befälhavare för Sonderkommando 7a (även betecknat Einsatzkommando 7a) inom Einsatzgruppe B. Under Matschkes ledning förövade kommandot massakrer i Klintsy, Dobruš, Mglin, Starodub och Wolowka. I februari 1942 avlöstes Matschke av Albert Rapp som chef för Sonderkommando 7a och kommenderades så småningom till Gestapo i Köln, där han organiserade deportationer av judar till gettona i Łódź, Lublin, Minsk och Riga samt till koncentrationslägren Theresienstadt och Auschwitz.

Efter andra världskriget 
År 1948 dömde en domstol i Burgsdorf Matschke till två års fängelse för medlemskap i två organisationer, som av den Internationella militärtribunalen i Nürnberg hade förklarats som kriminella. En domstol i Köln dömde honom i juli 1954 till två års fängelse för krigsförbrytelser, medan de medåtalade Emanuel Schäfer och Franz Sprinz fick sex år och nio månaders fängelse respektive tre års fängelse. År 1966 dömdes Matschke av en domstol i Essen till fem års fängelse för massarkebuseringarna i Starodub och Klintsy 1942.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 
 

Födda 1908
Avlidna 1984
Män
Personer från Schlesien
Gestapo
Personer inom Einsatzgruppen
Förintelsen i Litauen
Förintelsen i Belarus
Förintelsen i Ryssland
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
SS-Hauptsturmführer
Ingens mamma

Ingens mamma är en antologi utgiven 2013 på Bokförlaget Atlas i vilken tolv kvinnor skriver om "barnfrihet".

Texterna är skrivna av Gunilla Kracht, Birgitta Stenberg, Lena Andersson, Katarina Sjögren, Sofie Åberg, Annina Rabe, Jane Magnusson, Natacha López, Faranak Rahimi, Susanne Vigortsson Yngvesson, Gabriella Boijsen och Anna Sol Lindqvist.

Se även 
 Antinatalism

Referenser

Externa länkar 

Lena Anderssons text "Lena Andersson: Barnalstring är frivillig", Dagens Nyheter, 10 november 2013. Läst den 21 november 2013.

Antologier
Facklitteratur 2013
Svenska debattböcker
Svenskspråkig litteratur
GU Sagittarii

GU Sagattarii är en eruptiv variabel av RCB-typ (RCB) i stjärnbilden Skytten.
 
Stjärnan har magnitud +10,2 och når i förmörkelsefasen ner till +16,6.

Se även 
 Variabla stjärnor

Referenser 

Stjärnbilden Skytten
GU Sagittarii
Anton Chr Houens plass

Anton Chr Houens plass är en minneslund i Arendal över de fallna i andra världskriget. 

Parken ligger bakom Trefaldighetskyrkan, och var tidigare platsen där de två första kyrkorna i Arendal stod (från 1670 till ca 1890) och stadens kyrkogård. Den andra kyrkan revs efter att dagens kyrka färdigställdes 1888, och kyrkogården flyttades till Arendals kyrkogård 1814.

I minneslunden står statyn "Meditasjon" av Trygve Dammen, och på sockeln står inskriften: "TIL MINNE 1940–1945". Statyn restes 1955.

Minneslunden är uppkallad efter arendaliten Anton Christian Houen (1823–1894), som skänkte pengar till en ny orgel i dagens kyrka vid invigningen, samt målningen "Kongenes tilbedelse" från 1600-talet, som hänger i kyrkan.

Externa länkar 
Kulturminnespår – Anton Chr Houens plass 

Arendals kommun
Torg i Norge
Laser Jesus

Laser Jesus (1988–1994) är ett rock- och performanceband bildat av Per Simonsson (sång & bas), Per-Olof Mazetti (trummor) och Hasse Pihl (saxofon). Några månader efter starten kom Mårten Hultgren (bleckblås & gitarr) och Fredrik Ottedag (gitarr) med. Debuten kom senare detta år med en musik-kassett med spår som Diesel Death, Cannibal Ball och King Overhead. Gruppen uppmärksammades för sin blandning av avantgarderock med inslag a punk, traditionell jazz och uppträdanden med inslag av performance. Laser Jesus turnerade extensivt i Sverige under åren 1988–1990, bland annat på Hultsfredsfestivalen 1989, radio, svensk tv och uppträdde även i internationella sammanhang som Arnhem Internationaal Audio Visual Experimenteel Festival (AVE) i Arnhem, Nederländerna.

Genombrott kom 1989 då bandet först kom med på samlingsalbumet Bommen Bandstand Vol 1 och sedan signades hos City Records i Stockholm och gav ut albumet In HI-FI. Bandet splittrades 1990 efter mycket turnerande och återuppstod 1994 för att spela in delar av albumet Religion, som senare ges ut postumt och lades sedan efter ett år ned för gott.

Per Simonsson, P-O Mazetti och Hasse Pihl har senare spelat tillsammans i bandet Luna Vermont och Fredrik Ottedag i bandet NBB - Niebelungen Blues Band.

Diskografi 
  1989 Bommen Bandstand Vol 1. Samling.  (Diesel Death)
  1989 In Hi-Fi . Album. City Records
 1989 Dressed To Drink / D. O Man. Singel. City Records.
 1989 Wake me up before you Go-Go / Diesel Death Singel. City Records

Externa länkar 
Laser Jesus https://web.archive.org/web/20140104213451/http://laserjesus.com/

Musikon http://musikon.se/band.php?id=213846

Discogs http://www.discogs.com/artist/Laser+Jesus

Upplösta svenska rockgrupper
Musikgrupper bildade 1988
Musikgrupper upplösta 1995
Indonesien i olympiska sommarspelen 1976

Indonesien deltog i de olympiska sommarspelen 1976 med en trupp bestående av 7 deltagare. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Boxning 

Lätt weltervikt
 Syamsul Anwar Harahap - (Omgång 3 Förlorade mot Calistrat Cuțov)

Mellanvikt
 Frans van Bronckhost - (Omgång 2 Förlorade mot Robert Dauer)

Bågskytte 

Damernas individuella tävling
 Leane Suniar – 2352 poäng (→ 9:e plats)

Herrarnas individuella tävling
 Donald Pandiangan – 2353 poäng (→ 19:e plats)

Friidrott 

Damernas 100 meter
 Carolina Rieuwpassa - 11,98s (Heat 4, 7:e plats= gick inte vidare))

Damernas 200 meter
 Carolina Rieuwpassa - 24,86s (Heat 3, 7:e plats= gick inte vidare))

Referenser

Källor 
 

1976 i Indonesien
Nationer i olympiska sommarspelen 1976
1976
MV Sagittarii

MV Sagattarii är en eruptiv variabel av RCB-typ (RCB) i stjärnbilden Skytten.
 
Stjärnan har magnitud +12,0 och når i förmörkelsefasen ner till +16,05.

Se även 
 Variabla stjärnor

Referenser 

Stjärnbilden Skytten
MV Sagittarii
Polygammafunktionen

Polygammafunktionen av ordning m är en meromorfisk funktion definierad i  och definieras som den (m+1):sta derivatan av gammafunktionens logaritm:

Specialfallen m=0 och m=1 kallas digammafunktionen och trigammafunktionen.

Integralrepresentation
Polygammfunktionen kan skrivas som integralen

för Re z >0 och m > 0. Då m=0, det vill säga då det är fråga om digammafunktionen, gäller integralrepresentationen 

.

Serierepresentationer
Polygammafunktionen kan skrivas som den oändliga serien

för m > 0 och alla komlexa z som inte är negativa heltal. Med hjälp av Hurwitzs zetafunktion kan serien skrivas kortare som

En annan serie kan fås på följande vis. Eftersom

fås genom logaritmering 

och slutligen

där  är Kroneckers delta.

Taylorserie
Taylorserien vid z = 1 är

och

som konvergerar för |z| < 1. ζ är Riemanns zetafunktion. Serien kan lätt bevisas med hjälp av Taylorserien för Hurwitzs zetafunktion.

Differensekvation
Polygammafunktionen satisfierar differensekvationen

Reflektionsformel

Polygammafunktionen satisfierar reflektionsformeln

Multiplikationsteorem
Multiplikationsteoremet för polygammafunktionen är

och

Speciella värden

Generalisering
En generalisering av polygammafunktionen för  och   är 

Den satisfierar differensekvationen 

där  är Eulers konstant. 

Multiplikationsformeln är

Källor

Externa länkar 

Gamma- och relaterade funktioner
Sociodukt

Sociodukt är en bro vars syfte är att hålla ihop de sociala sammanhangen mellan de båda sidorna av bron. (Jämför ekodukt som håller ihop de ekologiska sammanhangen.) Sociodukter byggs typiskt i samband med anläggandet av nya vägar; detta för att undvika den barriäreffekt som en ny väg skapar. Jämfört med en vanlig vägbro är en sociodukt bredare, med syfte att hålla ihop landskapet bättre.

Ordet sociodukt infördes i samband med planeringen av den nya sträckningen av riksväg 76 förbi Norrtälje. Sociodukten i Norrtälje är under uppförande (2013) och är cirka 100 meter bred. En sociodukt är även under uppförande (2013) i Vallentuna.

Se även 
Ekodukt
Väg
Bro

Referenser 
 Trafikverket: Väg 76, Förbi Norrtälje
 Vallentuna kommun: Pågående byggprojekt

Vägar
Tunnlar
Gotlands runinskrifter 100

Runinskrift G 100 är en runristad, medeltida gravhäll som ligger i korgolvet och till höger om altaret i Lye kyrka, Lye socken på Gotland. Flera gravhällar från medeltiden ligger här i golvet och kyrkan har sammanlagt ett fyrtiotal olika runristningar, bland annat en skeppsristning på tornkammarens norra vägg som visar hur fartygen såg ut under den tid då först Erik av Pommern och därefter Karl Knutsson härskade på ön.

Gravhällen 

Gravhällen som är en stavkorshäll kan dateras till året 1449 har en mycket intressant inskrift. Texten berättar om en man som blivit dödad av en "bössosten", vilket betyder att han blev skjuten av en kanonkula i samband med en kunglig belägring av Visborgs slott. Eftersom Erik av Pommern (1382-1459), nämnda årtal befann sig på Visborgs slott, så är det sannolikt han som åsyftas i texten. Erik av Pommern lät bygga Visborgs slott 1411 i Visbys södra utkant och det var dit han drog sig tillbaka 1438, året innan han blev avsatt som kung över Sverige, Norge och Danmark. Han förstärkte slottet för att klara en långvarig belägring och idkade sedan under 1440-talet sjöröveri på Östersjön. Skeppen som plundrades var både danska och svenska, inte ens de allra mäktigaste hansaskeppen undgick hans terror. 

Inskriften med över 200 runor samt ett stort antal binderunor börjar överst i hällens högra hörn vid ett litet Sankt Georgskors och löper sedan ett helt varv runt hela den rektangulära hällens yta, innan den avslutas med ett par rader på runramens insida. Mitt på hällen är ett ornerat stavkors stående på ett trappfundament. Stavkorset bär upp ett ringkors med liljebladslika dekorationer ytterst på korsarmarna. I korsets mitt bildar flätningen ett litet hakkors, likaså på armarnas fyra yttre brytpunkter i ringen. Hällens material är grå kalksten. Nedan följer en översättning av inskriften som har en egen datering från ett tidsskede då ännu inga siffror fanns.

Inskriften

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Gotlands runinskrifter
Sverige under äldre medeltiden

Källor 
 Runinskrifter i Sverige, sid. 97-98, Sven B. F. Jansson, Almqvist & Wiksell Förlag AB, 1983, 
 Runor, sid. 151-153, Lars Magnar Enoksen, Historiska Media, 1998, 
 Gotland - landet annorlunda, sid. 118, Henning Jakobson, Gotlandskonst AB Visby

Gotlands runinskrifter
Runinskrifter i Gotlands kommun
Spegel för dag och natt

Spegel för dag och natt är en prosabok av Artur Lundkvist utgiven 1953. Den anknyter till den föregående boken Malinga och innehåller en blandning av reseintryck, prosadikter och novelletter.

Förlagets beskrivning av boken är: 

I sin självbiografi Självporträtt av en drömmare med öppna ögon beskriver Lundkvist boken som "en samling kortprosa som delvis hade karaktären av dagboksblad, med direkt nedtecknade eller ur minnet hämtade impressioner".

Referenser
Artur Lundkvist Spegel för dag och natt, Bonniers 1953 Libris
Artur Lundkvist Självporträtt av en drömmare med öppna ögon, Bonniers 1966, s. 217

Verk av Artur Lundkvist
Skönlitteratur 1953
Berget och svalorna

Berget och svalorna är en prosabok av Artur Lundkvist utgiven 1957.

Boken har beteckningen prosasviter och är indelad i åtta avdelningar med rubrikerna Facklor för vilda flickor, Sätt att leva, Utposter, Mot det öververkliga, Resenär, Civilisation, Berättare, biktare och Om Cirikanien, framtidslandet. Varje avdelning består av ett antal korta berättelser av det slag som Lundkvist enligt egen utsago "ständigt roar mig att skriva och som jag aldrig tycks sakna uppslag för".

Berättelserna rymmer en del satirisk samhällskritik, bland annat det avslutande kapitlet som med en kritik riktad mot den amerikanska kulturen skildrar framtidslandet Cirikanien.

Referenser
Artur Lundkvist Berget och svalorna, Tidens förlag 1957 Libris

Verk av Artur Lundkvist
Skönlitteratur 1957
Gryten

Gryten kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Gryten, Småland, sjö i Alvesta kommun,  (54,1 ha)
Gryten (Hällestads socken, Östergötland), sjö i Finspångs kommun,  (58 ha)
Gryten (Risinge socken, Östergötland), sjö i Finspångs kommun,  (14,8 ha)
Gryten (Tjällmo socken, Östergötland), sjö i Motala kommun,  (11,1 ha)
Lilla Gryten, sjö i Finspångs kommun,  (36,4 ha)
Norra Gryten, sjö i Kinda kommun,  (14,8 ha)
Stora Gryten, sjö i Finspångs kommun,  (1,06 km²)
Södra Gryten, sjö i Kinda kommun,  (14,6 ha)
Ljus-Gryten, sjö i Katrineholms kommun,  (7,27 ha)
Myr-Gryten, sjö i Katrineholms kommun, 
Gryten, Närke, sjö i Degerfors kommun och Laxå kommun,  (72,9 ha)
Nedre Gryten, sjö i Hallsbergs kommun,  (81,9 ha)
Övra Gryten, sjö i Askersunds kommun och Hallsbergs kommun,  (40,2 ha)
Gryten, Västmanland, sjö i Surahammars kommun,  (62,6 ha)
Gryten, Värmland, sjö i Degerfors kommun,  (33,1 ha)
Gryten, Hälsingland, sjö i Ovanåkers kommun,  (1,89 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn