kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vojtech Tuka

Vojtech Tuka, född 4 juli 1880 i Piarg (dagens Štiavnické Bane), Österrike-Ungern, död (avrättad) 20 augusti 1946 i Bratislava, Tjeckoslovakien, var en slovakisk politiker och jurist.

Biografi
Under mellankrigstiden företrädde Tuka en antitjeckisk ståndpunkt och var en ledande representant för det Slovakiska folkpartiet. Han tjänade med nazityskt stöd som den "fria" Slovakiska republikens premiärminister 1939–44 och utrikesminister 1940–44. Tuka, som representerade det Slovakiska folkpartiets radikala flygel, tog aktiv del i deportationen av slovakiska judar till Nazitysklands förintelseläger i Generalguvernementet. Efter andra världskriget dömdes han till döden för krigsförbrytelser och avrättades genom hängning.

Referenser 

Födda 1880
Avlidna 1946
Män
Slovakiens regeringschefer
Slovakiens utrikesministrar
Slovakiska jurister
Slovakiska politiker
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
Politiker som blivit avrättade
Personer som blivit avrättade genom hängning
Personer som blivit avrättade av Tjeckoslovakien
Paul U. Bergström, Södermalm

Paul U. Bergström på Södermalm låg i fastigheten Ormen större 20 på Södermalm i Stockholm. Huvudbyggnaden med adress Hornsgatan 54 ritades av arkitekt Hakon Ahlberg och var när det invigdes 1924 varuhuset PUB:s filial på Södermalm.

Byggnad

Kvarteret Ormen större omges av Brännkyrkagatan i norr, Blecktornsgränd i öst, Timmermansgatan i väst och Hornsgatan i syd. Intressant är fastigheten Ormen större 20 med adress Hornsgatan 54. Innan nuvarande byggnad uppfördes fanns här ett bostadshus i tre våningar från 1800-talets mitt. 

Sedan 1914 hade inte byggts något nytt hus vid Hornsgatan, men år 1924 anlitade byggherren Paul U. Bergström arkitekt Hakon Ahlberg att rita ett nytt varuhus med bra skyltläge i fonden av dåvarande Adolf Fredriks torg (nuvarande Mariatorget). Byggmästare var Frithiof Dahl. Ahlberg ritade ett hus i sex våningar med indragen takvåning. Fasaden mot Hornsgatan formgavs i den för tiden typiska 1920-talsklassicism.  

Fasaden i bottenvåningen och våning en trappa fick stora fönster, däröver lades en putsfris med blomstergirlanger, följt av en slät, putsad fasadyta i fyra våningar och med sju fönsteraxlars bredd. Varje fönster gestaltades rakt och enkelt, var småspröjsat (inte längre kvar idag) och delat på mitten av en liten kolonn i jonisk ordning. Framför den indragna takvåningen ritade Ahlberg en balustrad med klassiska balusterdockor. Takfoten utformade han med tandsnittmotiv och högst upp avslutades fasaden med ett smidesräcke.

Verksamhet
I de två nedersta våningarna med stora fönster mot Adolf Fredriks torg hade varuhuset PUB sina lokaler. Högre upp fanns (och finns) bostäder. Varuhusets telefonanrop lydde ”Paul U. Bergström på Södermalm”. Det var det glada 1920-talet och här handlade söderflickorna silkesstrumpor och grovstickade jumprar i den nya Chanelstilen. 

Paul U. Bergström avled 1934 och året efter förvärvade Kooperativa Förbundet hans rörelse. Vid slutet av 1930-talet upphörde verksamheten vid Hornsgatan och huset byggdes om. Bland andra flyttade Myrstedts mattaffär in och Södra Bowlinghallen, som fortfarande finns kvar. År 2000 utfördes den senaste ombyggnaden genom nuvarande fastighetsägaren Folksam. Idag finns i huset – utöver bowlinghallen – huvudkontoret för Svenska Röda Korset, en Coop Konsum-butik och bostäder.

Byggnadsdetaljer

Källor

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Södermalm
Varuhus i Sverige
Olof Ågren

Olof (Olle) Casimir Ågren, född 26 november 1874 i Alsen i Jämtland, död i Flivik i Småland den 28 oktober 1962, var en svensk bildkonstnär.

Han var son till fanjunkaren Nils Ågren och Christina Winnberg. Ågren funderade först på att bli arkitekt och studerade vid Tekniska skolan i Stockholm 1896–1897 med ändrade inriktning och studerade konst vid Konstakademien i Stockholm 1898–1903. Han studerade vid olika målarskolor 1903 i Berlin och med ett stipendium från Kinmansons fond i Paris 1908–1910 samt i Italien och södra Frankrike 1920–1927. Han målade stadsmotiv och hamnbilder med inslag av italienskt 1300-talsmåleri. En stor betydelse för Ågren var det stöd han fick av Ernest Thiel som upplät en bostad i Neglinge till honom och flera av hans konstnärskamrater. Tillsammans med John Bauer tillbringade han sommaren 1906 i den svenska skärgården och utförde då ett antal landskapsmålningar. Tidvis arbetade han som medhjälpare till friluftsmålaren Severin Nilsson när denne var överhopad med arbete.

Ågren gifte sig 1933 med Elisabeth Bergström. 1938 flyttade de till Flivik  i Misterhults socken norr om Oskarshamn där han i fortsättningen ägnade sig mer åt lantbruk än konst. Separat ställde han ut på Galerie Moderne, Konstnärshuset i Stockholm, Västervik och Östersund. Tillsammans med Oskar Bergman ställde han ut på Göteborgs konsthall 1936 och han medverkade i samlingsutställningar arrangerade av De Frie, Sveriges allmänna konstförening, Liljevalchs konsthall och Riksförbundet för bildande konst. En minnesutställning med hans konst visades i Östersund 1964 och en annan på Waldemarsudde 1974 (i anslutning till att det var 100 år sedan han föddes). 2013 gav Fredrik Sjöberg ut boken Ge upp idag – i morgon kan det vara försent på Albert Bonniers Förlag. Den handlar om Olof Ågren och Lotte Laserstein. I september 2016 till januari 2017 arrangerade Jamtli och Jämtlands läns konstförening en stor separatutställning. Utställningen innefattade hundratalet verk, varav de flesta aldrig tidigare visats publikt. Hans konst består av landskap, stadsbilder med mera från Frankrike, Italien och Sverige.

Ågren finns representerad bland annat på Göteborgs konstmuseum, Nationalmuseum Moderna museet, Thielska galleriet, Prins Eugens Waldemarsudde, Värmlands museum, Västerås konstförenings galleri och Norrköpings Konstmuseum. På Jamtli i Östersund finns tavlor  samt skisser och annat material donerat av Ågrens arvingar.

Olof Ågren är begravd på Misterhults kyrkogård. Gravrätten upphörde 2012 så gravstenen finns inte längre kvar på kyrkogården.

Källor
Fredrik Sjöberg, Ge upp idag – i morgon kan det vara försent, Albert Bonniers Förlag 2013, 177 s
Lexikonett Amanda – Olof Ågren
Projekt Runeberg – Nationalmusei målningssamling 1942
Svenskt konstnärslexikon del V sid 766, Allhems Förlag, Malmö. 
Opublicerad artikel av Torbjörn Aronsson

Fotnoter

Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Personer från Alsens socken
Födda 1874
Avlidna 1962
Män
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Amt Plessa

Amt Plessa är ett kommunalförbund (tyska: Amt) i Tyskland, beläget i Landkreis Elbe-Elster i förbundslandet Brandenburg. I Amt Plessa ingår fyra kommuner: den administrativa huvudorten Plessa samt kommunerna Gorden-Staupitz, Hohenleipisch och Schraden. Den sammanlagda befolkningen uppgår till 6 531 invånare (2012) på en yta av  	132,11 km².

Befolkning

Detaljerade källor anges i Wikimedia Commons..

Källor

Externa länkar 

Plessa
Chainsmoker

Chainsmoker är en tysk kortfilm från 1997 i regi av Maria von Heland. I rollerna ses bland andra Amanda Ooms, Helmuth Meier och Gertie Honeck.

Handling 
När en kvinna stiger ur duschen upptäcker hon att hennes cigaretter har tagit slut. Hon beger sig ut för att köpa nya, men lyckas då låsa sig ute. En kedja av egendomliga händelser följer som slutar med att en man med stulna cigaretter tar sig in i hennes lägenhet varpå kvinnan kommer in igen.

Rollista (urva)
 Amanda Ooms – kedjerökare
 Gertie Honeck  kvinna i taxi
 Helmuth Meier – taxichaufför
 Bill Sage – yuppie

Om filmen 
Chainsmoker producerades av Judy Tossell för Tossell Pictures och Pandaemonium Film. Manus skrevs av Britta Krause och von Heland. 1997 nominerades filmen i kortfilmskategorin vid Montréals filmfestival, dock utan vinna. 1998 belönades den med pris vid filmfestivaler i Indien, Polen, Ungern och Tyskland.

Referenser 

Tyska kortfilmer
Tyskspråkiga filmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer 1997
1057 Wanda

1057 Wanda är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 16 augusti 1925 av den ryske astronomen Grigorij Sjajn. Dess preliminära beteckning var 1925 QB. Den namngavs senare efter den polska och ryska författarinnan Wanda Wasilewska.

Den upptäcktes oberoende den 19 augusti av Karl Wilhelm Reinmuth, som rapporterade först.

Wandas senaste periheliepassage skedde den 17 juli 2019. Fotometriska observationer 2004-2005 har gett vid handen att asteroiden har en rotationstid på 28,49 ± 0,03 timmar och en variation i ljusstyrka på 0,14 ± 0,02 magnituder.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av G Sjajn
Astronomiska upptäckter 1925
Röda Byggnaden - Klippan 4

Röda Byggnaden – Klippan 4 är en byggnad i Klippans kulturreservat i stadsdelen Majorna i Göteborg, med adress Klippan 4. Byggnaden uppfördes år 1762 och är en av de äldsta i området.

Byggnaden, i två våningar och vind, uppfördes i furu- och grantimmer, var klädd med rödmålade bräder och försedd med fogstruket tegeltak. Takrännorna bestod av trä. Nedervåningen inrymde tre rum, kök, visterhus och förstuga, medan övervåningen inrymde tre boningsrum. I tre av rummen fanns tapeter med uppspänd och med limfärg målad duk, medan tre rum hade papperstapeter. I huset fanns fem potekakelugnar och en spis med stekugn.

På kopparskylten på huset anges att det använts som boningshus och bagarstuga. Uppgiften om användningen som bagarstuga kommer från en teckenförklaring på H. Hallingers karta från år 1816. Uppgiften motsägs av att på en kopia av kartan anges byggnaden som tullhus, men utan uppgift om att den tidigare varit bagarstuga. Vid renoveringen åren 1967–1968 påträffades heller ingen bakugn. En mindre bagarstuga fanns från år 1783 alldeles intill.

På Ostindiska Kompaniets tid bodde en sjökapten Palm, som ansvarade för utrustningen av kompaniets skepp, i huset. Under sina resor införskaffade han bambu, av vilket han byggde ett staket runt huset. Huset benämndes in på 1900-talet för Palmens hus.

Från år 1815 disponerades huset av tullen.

Vid renoveringen 1967–1968 visade det sig att de flesta rummen använts som förråd och inte varit tapetserade. Kakelugnarna var i dåligt skick och ersattes med tidstypiska från rivningshus i andra delar av Göteborg. Byggnaden inrymmer numera tre kontor och förvaltas av Göteborgs stads fastighetsbolag Higab.

Referenser

Noter

Källor 
, s.54-56
, s.130-131

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Klippan, Göteborg
Carl Alstadius

Carl Alstadius, född 1651 i Sundsvall, död 1714 i Revsunds socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Carl Alstadius var son till Isac Alstadius, en bondson från Alsta i Tuna socken som sedermera blev kyrkoherde i Revunds socken, och Helena Bröms, dotter till Carolus Johannis Bröms. 1671 inskrevs han vid Uppsala universitet och prästvigdes åtta år senare för en tjänst som faderns adjunkt. 1685 efterträdde han denne som kyrkoherde i Revsund.

Han var deputerad för prästerskapet vid riksdagen 1689.

Alstadius var gift två gånger, båda gångerna med döttrar till kyrkoherdar i stiftet. En son överflyttade till Reval och blev liksom sin son senare präst där. Två andra söner blev kyrkoherdar i Jokkmokks socken respektive Brunflo socken.

Källor
Bygdéns herdaminne för Härnösand
http://www.martinbergman.se/a62e83e4e.html#root

Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1600-talet
Svenska politiker under 1700-talet
Personer från Sundsvall
Födda 1651
Avlidna 1714
Män
Politiker från Sundsvall
1058 Grubba

1058 Grubba är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 22 juni 1925 av den ryske astronomen Grigorij Sjajn. Dess preliminära beteckning var 1925 MA. Den namngavs senare efter Howard Grubb, som tillverkat ett av teleskopen vid Simeis-observatoriet.

Den tillhör asteroidgruppen Flora.

Grubbas senaste periheliepassage skedde den 15 februari 2020. Beräkningar tyder på att asteroiden har en rotationstid på ungefär 18 timmar .

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Flora-asteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av G Sjajn
Astronomiska upptäckter 1925
Robin Hofsö

Robin Eliasson Hofsö, född 15 januari 1994, är en svensk fotbollsspelare som spelar för IFK Malmö. Han är bror till Johnny Lundberg.

Karriär
Hofsö gjorde säsongen 2016 nio mål på åtta matcher för IK Wormo i Division 3. I januari 2017 värvades Eliasson Hofsö av division 2-klubben Eskilsminne IF.

Den 27 januari 2019 återvände Hofsö till Landskrona BoIS, där han skrev på ett ettårskontrakt. I november 2019 förlängde Hofsö sitt kontrakt med två år. I januari 2022 värvades Hofsö av Falkenbergs FF, där han skrev på ett tvåårskontrakt. Inför säsongen 2023 flyttade Hofsö till division 2-klubben IFK Malmö.

Källor

Robin Hofsö på elitefootball

Noter

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Landskrona BoIS
Spelare i Höganäs BK
Spelare i IK Wormo
Fotbollsspelare i Eskilsminne IF
Spelare i Falkenbergs FF
Spelare i IFK Malmö Fotboll
Spelare i Superettan
Spelare i Division 1 i fotboll för herrar
Idrottare från Landskrona
Födda 1994
Levande personer
Män
Guldbaggen för bästa manus

Guldbaggen för bästa manus har delats ut sedan Guldbaggegalan 1989 (t.o.m. Guldbaggegalan 2017 var dock benämningen "Guldbaggen för bästa manuskript"). Priset belönar föregående års bästa filmmanus. Före utdelningen 1991 skedde inga nomineringar i kategorin.

Vinnare och nominerade

1980-talet

1990-talet

2000-talet

2010-talet

2020-talet

Flerfaldiga vinnare och nominerade
I och med Guldbaggegalan 2023 är Ruben Östlund den som har nominerats till flest baggar; fem stycken. Roy Andersson, Peter Grönlund och Lukas Moodysson är dock de enda som vunnit fler än en bagge i kategorin.

Se även
Oscar för bästa originalmanus
Oscar för bästa manus efter förlaga

Referenser

Externa länkar 
 
 

Manuskript
Zacharias Olai Plantin

Zacharias Olai Plantin, född cirka 1625 i Umeå socken, död 1688 i Offerdals socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Zacharias Olai Plantin var son till Olaus Petri Niurenius och Magdalena Zachrisdotter Bure, som upptagit släktnamnet efter sin mor Malin Engelberchsdotter Bure som var syster till de tre bröder som adlades med namnet och tillhörde liksom fadern Bureätten, dock inte genom mormoderns fader Engelbertus Laurentii, utan genom dennes hustru. 1642 inskrevs han vid Uppsala universitet, och när Härnösands gymnasium grundades fem år senare blev han adjunkt och därmed också konsistorienotarie. Han blev efter två år lektor i grekiska, och verkar därefter ha begett sig till universitet i Tyskland. 1657 blev han gymnasiets rektor. 1672 lämnade han Härnösand för tjänsterna som kyrkoherde och prost i Offerdals socken.

I egenskap av prost deltog Plantin i grundandet av Frösö trivialskola, som också uppfördes på hans hemman som han bytte bort till kronan för ändamålet mot ett hemman i Offerdal. Han blev sedermera skolans inspektor. 

Plantin var ombud för prästerskapet vid riksdagarna 1680 och 1686, och undertecknade besluten därifrån.

Plantin var först gift med tyskan Anna Maria Piehl. En son i det äktenskapet, Olof Julius Plantin, var rektor och kyrkoherde i Skåne. En dotter var gift med efterträdaren Abraham Laurentii Burman.

Källor
Bygdéns herdaminne för Härnösand
https://web.archive.org/web/20140104212603/http://harmkraka.se/slaktforskning/fm/a4b843c9c.html#root

Svenska prostar
Bureätten
Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska politiker under 1600-talet
Personer från Umeå socken
Födda 1625
Avlidna 1688
Män
Östergötlands runinskrifter 71

Runinskrift Ög 71 är en runsten som har stått på Dala ägor i Ekeby, Boxholms kommun, Östergötland. Runstenen är nu försvunnen.

Stenen 
Runstenen som nu är försvunnen omnämns i Broocmans Beskrifning öfver Östergötland, s. 707.

Inskriften

Se även 
Lista över Östergötlands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Östergötlands runinskrifter
Runinskrifter i Boxholms kommun
Försvunna runinskrifter i Sverige
Štiavnické Bane

Štiavnické Bane (fram till 1948 Piarg; tyska: Siegelsberg, ungerska: Hegybánya) är en by i distriktet Banská Štiavnica i regionen Banská Bystrica i Slovakien. Štiavnické Bane, som för första gången nämns i ett dokument från år 1352, hade 822 invånare år 2011.

Personer från Štiavnické Bane 
 Vojtech Tuka (1880–1946), Slovakiska republikens premiärminister 1939-1944
 Maximilian Hell (1720–1792), astronom

Referenser

Externa länkar 
 Štiavnické Banes officiella webbplats

Orter i Slovakien
Michail Prisjvin

Michail Michajlovitj Prisjvin (), född 4 februari (23 januari enligt g.s.) 1873 i Guvernementet Orjol, Kejsardömet Ryssland, död 16 januari 1954, var en rysk/sovjetisk författare.

Hans bok Livets rot (Zjensjen, 1933) finns utgiven på svenska i fyra upplagor mellan 1956 och 2015.

Asteroiden 9539 Prishvin är uppkallad efter honom.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 

Sovjetiska författare
Ryskspråkiga författare
Ryska författare under 1900-talet
Personer från Orjol oblast
Födda 1873
Avlidna 1954
Män
1059 Mussorgskia

1059 Mussorgskia är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 19 juli 1925 av den ryske astronomen Vladimir Aleksandrovich Albitskij. Dess preliminära beteckning var 1925 OA. Den namngavs sedan efter den ryske tonsättaren Modest Musorgskij.

Mussorgskias senaste periheliepassage skedde den 6 december 2019. Beräkningar tyder på att asteroiden har en rotationstid på ungefär 5,636 timmar .

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter personer
Astronomiska upptäckter av V Albitskij
Astronomiska upptäckter 1925
Jenna Coleman

Jenna-Louise Coleman, även känd som Jenna Coleman, född 27 april 1986 i Blackpool, Lancashire, är en brittisk skådespelerska. Hon har bland annat gjort rollen som Clara Oswald i Doctor Who, Jasmine Thomas i Hem till gården och som den unga Drottning Victoria av Storbritannien i Victoria.

Filmografi

Referenser

Externa länkar

Brittiska skådespelare under 2000-talet
Brittiska TV-skådespelare
Personer från Blackpool
Födda 1986
Levande personer
Kvinnor
Konrad Duden

Konrad Alexander Friedrich Duden, född 3 januari 1829, död 1 augusti 1911, var en tysk filolog.

Duden är känd för sina handböcker, särskilt Vollständiges orthographisches Wörterbuch der deutschen Sprache (1880 och senare utgåvor). Denna rättskrivningsordbok blev grunden för första bandet i serien Der grosse Duden, som också omfattar handböcker i bland annat etymologi, grammatik, ortografi, stilistik, synonymi, främmande ord och uttal.

Källor

Externa länkar 

Tyska filologer
Tyska lexikografer
Alumner från Bonns universitet
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1829
Avlidna 1911
Män
Svenska mästerskapen i dressyr

Svenska mästerskapen i dressyr avgörs årligen sedan premiäråret 1951. Tävlingen är öppen för ryttare som har gällande svensk tävlingslicens och som är svensk medborgare eller sedan minst ett år stadigvarande bosatt i Sverige. Rangordningen i SM avgörs av det sammanlagda procenttalet efter Grand Prix och Grand Prix Kür.

Mesta guldmedaljörerna 
Ett antal ryttare har lyckats erövra flera SM-guld genom åren:

12 guld:
Ulla Håkansson – 1970, 1973, 1974, 1975, 1976, 1978, 1979, 1986, 1994, 1995, 1998, 1999

7 guld:
Gehnäll Persson – 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1959, 1961
Louise Nathhorst – 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1996, 2000
Jan Brink – 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008 – alla gulden tillsammans med hingsten Briar 899

5 guld:
Tinne Vilhelmsson – 1993, 2004, 2009, 2010, 2011
Patrik Kittel – 2013, 2014, 2015, 2016, 2018

4 guld:
William Hamilton – 1957, 1958, 1962, 1965
Ninna Slöör-Swaab – 1966, 1967, 1968, 1969

2 guld:
Bengt Ljungquist – 1963, 1964
Ingamay Bylund – 1984, 1985

1 guld:
Henri Saint Cyr – 1956
Yngve Viebke – 1960
Anders Lindgren – 1971
Maud von Rosen – 1972
Sten Nordenskjöld – 1977
Eva-Karin Oscarsson – 1980
Elisabeth Lette – 1981
Liane Wachtmester – 1992
Pernilla André – 1997
Eva Ulf – 2012
Rose Mathisen – 2017

Källor 

Svenska mästerskap i dressyr
Hallbera Þorsteinsdóttir

Hallbera Þorsteinsdóttir, död 1330, var abbedissa på Reynistaðarklaustur på Island. Hon var också den som grundade samma kloster. 

Hon var dotter till Þorsteins Halldórssonar á Hesti og Stórólfshvoli och Ingigerðar Filippusdóttur och tillhörde en förmögen isländsk hövdingasläkt. Det är inte känt med vem hon var gift, men hon var en förmögen godsägare då hon år 1295 grundade stora landägor till uppförandet av ett kloster för kvinnor ur benediktinerorden. Det råder osäkerhet kring om hon var samma person som den nunna eller eremit vid namn Katarina som nämns som klostrets första abbedissa, men det är känt att hon var abbedissa från omkring år 1298. Hon hade stort ansvar för utvecklingen av klostret, och hennes synpunkter togs på allvar av biskoparna av Holar, Auðunn rauði och Lárentíus Kálfsson, som hon samarbetade med och som kände stor respekt för henne - de senare tillägnade henne en del av sina poem.

Källor 
 

Romersk-katolska abbedissor
Personer på Island under 1300-talet
Födda 1200-talet
Avlidna 1330
Kvinnor
Torolf

Torolf eller Thorolf (),  är en sidoform till det fornnordiska mansnamnet Thorulf som är sammansatt av fornnordiska gudanamnet Tor (Þórr),  och efterleden -ulf som betyder varg. 

Torolf har aldrig varit något vanligt förnamn i Sverige och har inte heller förekommit i den svenska almanackan. I Finland har den däremot varit vanligare bland den svenskspråkiga språkgruppen, finlandssvenskarna. I den finlandssvenska almanackan har namnet funnits sedan lång tid tillbaka. Från 1920-talets början fram till 1970-talets andra hälft var namnet som populärast. Även i de övriga nordiska länderna har förnamnet Torolf varit vanligare än i Sverige.

Namnsdag: 27 september i den finlandssvenska almanackan och 29 april i den norska almanackan. 

Den 4 januari 2014 fanns det totalt 66 män i Sverige som hade förnamnet Torolf/Thorolf och 4 personer som hade det som efternamn. På finländska Befolkningsregistercentralens webbplats anges endast hur många barn som årligen har fått ett visst namn. Mellan åren 1920 och 2013 har totalt 790 barn i Finland fått förnamnet Torolf/Thorolf.

Kända personer med förnamnet Torolf
 Torolf Elster, norsk journalist och författare. 
 Thorolf Holmboe, norsk målare.
 Torolf Nilzén, svensk militär.
 Torolf Prytz, norsk arkitekt, politiker och guldsmed.

Källor 
Webbkällor
 Genealogiska Samfundet i Finland  Läst 4 januari 2014. 
Noter
  

Mansnamn
Þóra Finnsdóttir

Þóra Finnsdóttir, född 1408, död 1460, var abbedissa på Reynistaðarklaustur på Island 1437-1460.

Hon var dotter till Finnur Gamlason lögréttumaður á Ysta-Mói í Fljótum och Valgerður Vilhjálmsdóttir. Hennes bror Jon Gamlason var abbot. Hon blev medlem i klostret 1431. Hon fick dispens för att tillträda ämbetet vid 29 års ålder trots att den nedre gränsen var 30.

Källor 
 

Romersk-katolska abbedissor
Personer på Island under 1400-talet
Födda 1408
Avlidna 1460
Kvinnor
1060 Magnolia

1060 Magnolia är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 13 augusti 1925 av den tyske astronomen Karl Wilhelm Reinmuth. Dess preliminära beteckning var 1925 PA. Den namngavs sedan efter växtsläktet Magnolia, som i sin tur namngivits efter den franske botanikern Pierre Magnol.

Den tillhör asteroidgruppen Flora.

Magnolias senaste periheliepassage skedde den 1 augusti 2022. Beräkningar tyder på att asteroiden har en rotationstid på ungefär 2,91 timmar.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Småplaneter namngivna efter växter
Flora-asteroider
Astronomiska upptäckter av K Reinmuth
Astronomiska upptäckter 1925
Agnes Jónsdóttir

Agnes Jónsdóttir, död 1507, var abbedissa på Reynistaðarklaustur på Island 1461-1507. 

Agnes var dotter till Jóns Jónssonar búlands, syssloman i Húnaþingi och syster till abboten Jóns Sigmundssonar lögmanns. Hon blev medlem i orden 1431. Hon var engagerad i en konflikt med biskopen i Holar, Ólafs Rögnvaldssonar.

Källor 
 

Romersk-katolska abbedissor
Personer på Island under 1500-talet
Personer på Island under 1400-talet
Födda 1400-talet
Avlidna 1507
Kvinnor