kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dokument Fanny och Alexander

Dokument Fanny och Alexander är en svensk dokumentärfilm från 1982 med filmmanus och regi av Ingmar Bergman.

Filmen är en så kallad "bakomfilm", som skildrar inspelningarna och produktionsprocessen för Bergmans storfilm och TV-serie Fanny och Alexander. Den är 110 minuter lång, producerad av Bergmans bolag Cinematograph och filmad av Arne Carlsson, Bergmans mångårige medarbetare och förre granne på Fårö. I filmen figurerar förutom Bergman spelfilmens aktörer och medarbetare. Förutom en specialversions-visning på Cinemateket i Stockholm redan 1984 och festivalvisning på Berlins filmfestival i februari 1986 hade filmen officiell premiär i SVT den 18 augusti 1986.

Filmen har erhållit Guldplakett som "Bästa dokumentärfilm" på Chicago International Film Festival 1986 och Golden Gate Award för "Bästa film om film" på San Francisco International Film Festival 1987.

Externa länkar

Stiftelsen Ingmar Bergman, om filmen

Svenska dokumentärfilmer
Dokumentärfilmer om filmer
Filmer 1986
Filmer i regi av Ingmar Bergman
Uppsala på film
Arne Carlsson (fotograf)

Arne Gunnar Anders Carlsson (ursprungligen Karlsson), född 21 december 1945 i Bunge på Gotland, är en svensk fotograf, filmfotograf och dokumentärfilmare.

Arne Carlsson arbetade som busschaufför på Gotland och kom att bo granne med regissören Ingmar Bergman vid dennes nya bostad på Fårö och blev efterhand medarbetare och fotograf vid många av Bergmans filmproduktioner under fem decennier, då Bergman under 1960-70-talen började producera film på Fårö. Han tjänstgjorde som chaufför vid inspelningen av filmen Vargtimmen och rekvisitaassistent för Skammen 1968, inspelningsassistent för En passion 1969, regiassistent till Beröringen 1971 och ljudtekniker för TV-serien Scener ur ett äktenskap 1973, men det var som fotograf han senare främst kom att verka i samband med ett flertal produktioner från och med Bergmans dokumentärfilm Fårödokument 1969 (1969). Han har varit stillbildsfotograf vid filminspelningar från och med Ansikte mot ansikte (1976), även vid filmer av Kjell Grede, Erland Josephson och för Andrej Tarkovskijs svenska film Offret.

Som dokumentärfilmare har han fotograferat filmer som Fårödokument 1979, Karins ansikte (1986), filmfotograf-porträtten Sätta ljus (1988) och Ljuset håller mig sällskap (2000), Marie Nyreröds Ingmar Bergman - 3 dokumentärer om film, teater, Fårö och livet för SVT (2003), samt den egna filmen Gotska Sandön (1987). Han har också fotograferat flera så kallade "bakomfilmer" om filminspelningar, såsom Bakomfilm Höstsonaten (1977) om Bergmans inspelning av Höstsonaten i exil i Oslo, Dokument Fanny och Alexander (1986) Regi Andrej Tarkovskij (1988) från inspelningen av Offret, samt I Bergmans regi (2003) från inspelningen av Saraband.

Filmografi (egen regi)
1987 – Gotska Sandön
2003 – I Bergmans regi

Källor

Externa länkar

Svenska filmfotografer
Födda 1945
Levande personer
Män
Personer från Bunge socken
Svenska dokumentärfilmare
Fårö
Andreas Nicolai Arctman

Andreas Nicolai Arctman, född i Västerbotten, död 1681 i Sköns socken, var en svensk kyrkoman och riksdagsman.

Biografi
Andreas Nicolai Arctman var son till borgmästaren i Luleå, vice lagmannen och länsmannen Nils Nilsson och Brita Olofsdotter Burman som tillhörde Bureätten. Äldre uppgifter gjorde felaktigt gällande att han var same. Efter Strängnäs skola, där han studerade för Petrus Erici Steuchius, inskrevs han 1645 vid Uppsala universitet, for utrikes för studier, och gav vid återkomsten en oration till Maria Eleonoras ära. Han var sedan med Petrus Steuchius och upprättade Härnösands gymnasium, där han hade tjänst som förste lektor i vältalighet. Han omnämns i Härnösand som magister. 1658 utnämndes han till kyrkoherde i Sköns socken. Han utnämndes 1664 till landsprost.

Arctman var fullmäktig vid riksdagen 1659-1660. Han befann sig något senare i Stockholm, där han två gånger predikade för Karl XI.

Han var förmodligen gift två gånger. Dottern Anna var gift med hans efterträdare Petrus Kessler.

Källor
 Leonard Bygdén, Sköns socken, Hernösands stifts herdaminne
 https://web.archive.org/web/20131211032520/http://familjenbostrom.se/genealogi/bure/11-100_197.htm

Födda okänt år
Avlidna 1681
Män
Bureätten
Svenska kontraktsprostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Västerbotten
Anica Nyman

Anna Elvira Nyman, känd som Anica Nyman, född 19 mars 1903 i Lingbo församling i Gävleborgs län, död 18 april 1973 i Katarina församling i Stockholm, var en svensk konstnär.

Anica Nyman studerade på 1940-talet vid Isaac Grünewalds målarskola och därefter vid Otte Skölds målarskola. Hon utförde landskap, porträtt och figurkompositioner i akvarell och olja, men framträdde också som textilkonstnär med originella applikationer.

Hon var ogift.

Källor 
 Svenskt konstnärslexikon, Malmö 1952–1967.

Fotnoter

Svenska porträttmålare
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Svenska landskapsmålare
Svenska målare under 1900-talet
Personer från Lingbo socken
Födda 1903
Avlidna 1973
Kvinnor
Greta Erhardt

Anna Margaretha (Greta) Erhardt, född 24 juni 1905 i Karlsborg, Skaraborgs län, död 23 augusti 1995 i Stockholm, var en svensk konstnär.

Greta Erhardt verkade som målare, tecknare och skulptör. Hon studerade i Paris 1933–1934 och i England 1934–1938 samt därutöver i Belgien, Danmark och Tyskland. Hon utförde gärna porträtt och djurstudier.

Greta Erhard var dotter till Richard Erhardt och Greta Björkman.

Källor 
 Svenskt konstnärslexikon, Malmö 1952–1967.

Noter 

Födda 1905
Svenska porträttmålare
Djurmålare
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska skulptörer under 1900-talet
Kvinnor
Avlidna 1995
Personer från Karlsborgs socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska målare under 1900-talet
Andreas Nicolai Bothniensis

Andreas Nicolai Bothniensis, i litteraturen ofta med släktnamnet Burman, född 1590 i Bureå i Skellefteå socken, död 1653 i Lövångers socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Bothniensis var son till bonden Nils Andersson på Bureå nr 8 och Mariet Andersdotter från Böle nr 9 i Skellefteå socken. Båda föräldrarna tillhörde Bureätten. Efter studier vid Uppsala universitet prästvigdes han 1616. Något år senare återfinns han i Lövångers socken som komminister och därefter i Bygdeå socken. År 1638 utsågs han till kyrkoherde i Lövånger.

Han var fullmäktig vid riksdagen 1643, under vilken bland annat beslutades att Sverige skulle gå i krig mot de förenade kungarikena Danmark-Norge.

Andreas Nicolai var gift två gånger. Första hustrun Brita var dotter till kyrkoherden i Bygdeå Nicolaus Petri Turdinus. Dottern Margareta Burman var gift med Abraham Michaelis Burelius och Johannes Jonæ Tornæus. Gift andra med Brita Bröms.

Källor
 Leonard Bygdén, Lövångers socken, Hernösands stifts herdaminne
 https://web.archive.org/web/20131211032520/http://familjenbostrom.se/genealogi/bure/11-100_197.htm
 https://web.archive.org/web/20131211040147/http://familjenbostrom.se/genealogi/bure/11-301_2154.htm

Födda 1590
Avlidna 1653
Män
Bureätten
Svenska präster under 1600-talet
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Bureå
Präster från Skellefteå kommun
Politiker från Skellefteå kommun
Ingegerd Beskow

Ingegerd Fanny Karin Sofia Beskow, född Tullberg den 9 oktober 1887 i Uppsala, död den 19 augusti 1978 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk konstnär.

Ingegerd Beskow studerade 1907–1909 för Carl Wilhelmson vid Valands konstskola i Göteborg och sedan i Paris för bland andra Henri Matisse. Hon målade ofta landskap, gärna med motiv från Stockholm, Uppsala, Skåne, Växjö och Västkusten. Färgerna är dämpade och svala. Beskow är representerad vid Kalmar konstmuseum och Smålands museum i Växjö.

Ingegerd Beskow var dotter till professor Tycho Tullberg och Fanny Hägglöf. Hon gifte sig 1911 med blivande landshövdingen August Beskow. De var föräldrar till hovrättsrådet Einar Beskow. Makarna Beskow är gravsatta i hennes familjegrav på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor 
Svenskt konstnärslexikon, Malmö 1952–1967.
Vem är det, 1943.
 Beskow, Ingegerd Fanny K S f. Tällberg på SvenskaGravar.se

Fotnoter 

Svenska landskapsmålare
Svenska målare under 1900-talet
Ingegerd
Konstnärer från Uppsala
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1887
Avlidna 1978
Kvinnor
Johannes Jonæ Tornæus

Johannes Jonæ Tornæus, född i Torneå, död 16 juli 1681 i Nedertorneå socken, var en svensk kyrkoman och riksdagsman, känd för sin beskrivning av Torne och Kemi lappmarker.

Biografi
Johannes Jonæ Tornæus inskrevs vid Uppsala universitet 1625, och verkar ha finansierat sina studier genom att ha haft tjänst som informator, både hos Joachim Opsopæus, och hos kyrkoherden i Rimbo församling Olaus Roslagius. 1632 promoverades han till magister.

Under studieåren torde han ha lärt känna Petrus Steuchius. 1639 utnämndes han till kyrkoherde i Nedertorneå. 1649 blev han prost, och 1654 kontraktsprost.

Tornæus var deputerad vid riksdagarna 1644 och 1647.

I tjänsten som kyrkoherde verkade han för samernas frälsning, genom att lära en samisk pojke läsa katekesen och sända denne på missions- och undervisningsresa till Lappmarkerna. Han företog även själv flera sådana resor. På befallning av Kungl. Maj:t översatte han Manuale Sueticum till samiska, vilken utgavs 1648 med titeln Manuale Lapponicum i Stockholm dit han då begav sig för överseende av tryckningen. Manuale Lapponicum är en av de äldsta böckerna på samiska, och handlar framför allt om kyrkobruk.

Johannes Tornæus författade 1672 en av de så kallade prästrelationerna, som låg till grund för Johannes Schefferus verk Lapponia. Texten utgavs som ett självständigt verk 1772.

Tornæus var gift två gånger, först med Margareta Königsdotter och sedan med Margareta Burman från Bureätten, en dotter till Andreas Nicolai Bothniensis. En son i första äktenskapet hade tjänst hos riksrådet greve Oxenstierna. Olaus Graan, kyrkoherde i Piteå landsförsamling 1656–1689, var måg till Tornæus.

Tornæus begravning finns beskriven av Jean-François Regnard som vid tillfället befann sig i Torneå.

Referenser

Källor
 Leonard Bygdén, Nedertorneå socken, Härnösands stifts herdaminne
  https://web.archive.org/web/20131211041125/http://familjenbostrom.se/genealogi/bure/11-100_329.htm
 http://nkfc.overtornea.se/?page_id=208

Externa länkar 
 

Födda 1625
Avlidna 1681
Män
personer från Torneå
Svenska kontraktsprostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Samiskspråkiga översättare
Svenskspråkiga författare
Solveig Borggren-Ehrenberg

Solveig Valery Jakobina Borggren-Ehrenberg, född Borggren 5 mars 1914 i Malmö, död 15 maj 1993, var en svensk konstnär.

Solveig Borggren-Ehrenberg studerade 1936–1939 i Paris, dels vid Académie des Beaux-Arts, dels vid Académie de la Grande Chaumière; bland hennes lärare märks André Lhote och Fernand Legér. 1939–1940 var hon elev vid konstakademien i Antwerpen. Hon utförde framför allt landskap och modellstudier i olja och tempera. År 1949 gifte hon sig med konstnären Gösta Ehrenberg och var under en lång följd av år bosatt i Roquebrune-Cap-Martin i Frankrike.

Hon finns representerad i Nationalmuseum och Örebro läns museum.

Solveig Borggren-Ehrenberg tillhörde Svenska kyrkan i Paris då hon avled i maj 1993. Stoftet urnsattes den 5 augusti samma år på Falu skogskyrkogård.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Svenskt konstnärslexikon, Malmö 1952–1967.
Vem är det, 1985.

Svenska landskapsmålare
Kvinnor
Födda 1914
Avlidna 1993
Konstnärer från Malmö

Representerade vid Nationalmuseum
Svenska målare under 1900-talet
Marie Nyreröd

Marie Elisabeth Nyreröd, född 19 juli 1955 i Arvika, är en svensk journalist, TV-producent och filmare.

Utbildning 
Nyreröd studerade journalistik vid Stockholms universitet.

Arbetsliv 
1980 började Nyreröd på Sveriges Television, där hon sedan huvudsakligen var verksam. 1987 började hon på SVT:s kulturredaktion och verkade där som reporter respektive producent för ett flertal program inom framför allt film, teater och litteratur, däribland Nike, Kobra och Dramat i TV-soffan (2004), om TV-teaterns historia. Sedan 2005 har hon arbetat med litteraturprogrammet Babel, sedan 2010 som dess projektledare.

Intervjuer med Ingmar Bergman 
År 1997 gjorde hon en intervju med Ingmar Bergman, vilket ledde till att hon 2003 fick unikt tillstånd av den tillbakadragne regissören att göra en omfattande intervjuserie med honom, Ingmar Bergman – 3 dokumentärer om film, teater, Fårö och livet (Bergman och filmen, Bergman och teatern och Bergman och Fårö). Denna väckte stor internationell uppmärksamhet med visning på stora filmfestivaler och Emmy Award-nominering 2004 och har även visats på biografer internationellt i långfilmsformat med titeln Bergman Island. Hon fortsatte arbetet kring regissören tillsammans med Stig Björkman i filmen Bilder från lekstugan (2009), baserad på Bergmans privata 16-millimetersfilmer från hans filminspelningar på 1950-60-talet.

I samband med jubileumsåret 2018, 100 år sedan Ingmar Bergmans födelse, var Nyreröd ansvarig för hela Bergman-firandet på SVT och hade det året också premiär på de egna dokumentärfilmerna Bergmans början: ilska, kärlek, magknip och Den obesegrade kvinnligheten – en film om Gun Bergman, om Ingmar Bergmans tredje hustru.

Efter dokumentärerna på 00-talet, blev Nyreröd vän med Bergman och fick Bergmans 80 år gamla nalle 2006.

Rapportering i samband med 11 september-attackerna 2001 
Nyreröd kom plötsligt i fokus i samband med 11 september-attackerna 2001, då hon och fotografen Sven-Åke Visén var i New York för att göra ett reportage för Kobra om legendariska Hotel Chelsea – detta reportage blev sedermera i stället den timslånga dokumentärfilmen Chelsea Hotel (2002). Mitt under arbetet inträffade flygattentaten mot World Trade Center, även synligt i dokumentären. Då flygförbud inträdde i flera dagar därefter och ingen annan svensk TV-reporter fanns i New York, fick de båda plötsligt förvandla sig till nyhetsreportrar och nästan dygnet runt leverera direktrapporter och reportage från kaoset till SVT:s nyhetsprogram. Det var första gången hon arbetade som nyhetsreporter i TV-rutan.

Dokumentär om Ulf Lundell 
Julen 2020 gjorde hon en tv-dokumentär i två delar om sångaren, musikern, författaren och konstnären Ulf Lundell med titeln Ulf Lundell - friheten och ensamheten.

Källor
GruppoKane, "Interview with Marie Nyreröd", med persondata

Resumé 11 september 2011, "Första gången i livet jag gjorde en stå-uppa"
SVT 2013, om Marie Nyreröd och Babel

Noter

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska TV-producenter
Svenska dokumentärfilmare
Födda 1955
Levande personer
Kvinnor
Personer från Arvika
Nicolaus Petri Turdinus

Nicolaus Petri Turdinus, död 1629 i Bygdeå socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Släktnamnet är härlett från det latinska namnet för trast, vilken återfinns i Bygdeå landskommuns vapen.

Biografi
Nicolaus Petri Turdinus nämns första gången 1591, då han med titeln kaplan får frihet på sitt hemman i Gullmark. Han var en av undertecknarna av beslutet från Uppsala möte, då han benämns pastor. Han var fullmäktig vid Söderköpings riksdag.

Hans barn kallade sig Trast. En dotter Catharina var gift med Erik Gabrielsson Emporagrius morbror, dottern Brita med Andreas Nicolai Bothniensis och dottern Anna var gift med överste Per Olofsson Bottnekarls son Olof Kuuth vars mor var syster till Petrus Kenicius.

Källor
Leonard Bygdén, Hernösands stifts herdaminne

Födda okänt år
Avlidna 1629
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Personer från Bygdeå socken
Valdemar Mohed

Karl Valdemar Mohed, född 9 september 1902 i Nyköping, död 14 november 1958 i Malmö, var en svensk konstnär.

Valdemar Mohed studerade på 1920-talet vid Edward Berggrens målarskola och vid Konstakademien i Stockholm. Han målade framför allt landskap, gärna från Öland och Skåne, och stilleben. Formerna är förenklade; färgerna är först torra och kritiga men senare starkare och varmare. Ljusskildringen är ett bärande element i hans konstverk.

Mohed, vars bror David Mohed också var konstnär, finns representerad i Kalmar konstmuseum och vid Moderna museet.

Källor 
 Svenskt konstnärslexikon, Malmö 1952–1967.

Noter

Svenska landskapsmålare
Män
Födda 1902
Avlidna 1958
Konstnärer från Nyköping
Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Rum (geografi)

Rum är inom geografi ett område som kan rymma natur eller bebyggelse. Det geografiska rummet kan mena en mer exakt plats beskriven med omgivande koordinater, men också ett område mer allmänt. 

Geografi
I natt går jorden under

I natt går jorden under är en svensk dramafilm från 1994 i regi av Anders Gustafsson. Filmen bygger på Ulf Starks novell Sista natten och i rollerna ses bland andra Henrik Linnros, Claes Ljungmark och Hampus Pettersson.

Handling 
Pojkarna Johan och Ove är bästisar. När Oves pappa dör blir Ove lite "konstig" och Johan börjar undvika Ove. En tid senare möts de igen och då visar Ove en radiosändare som gör att han kan tala med de döda. Johan finner det hela är obehagligt, i synnerhet när Ove får kontakt med sina döda pappa, som säger att jorden ska gå under. Pojkarna söker skydd i en övergiven stenkross. Jorden går inte under, men Oves hus brinner ner. Till slut återfinner pojkarna sin gamla vänskap.

Rollista 
 Henrik Linnros – Johan
 Claes Ljungmark – Johans pappa
 Hampus Pettersson – Ove
 Jessica Zandén – Oves mamma
 Leif Andrée – Oves pappa
 Nick Börjlind – Lennart

Om filmen 
Filmen producerades av Anne Ingvar för Vintergatan Film & TV AB, Sveriges Television AB Kanal 1 och Stiftelsen Svenska Filminstitutet. Fotograf var Johan M. Andersson, kompositör Thomas Sundström och klippare Åsa Mossberg. Filmen premiärvisades den 25 december 1994 på biografen Zita i Stockholm och året efter visades den på Göteborgs filmfestival.

Referenser 

Svenska dramafilmer
Svenska kortfilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer 1994
Ulf Stark-filmatiseringar
Svenska filmer baserade på böcker
Filmer från Svenska Filminstitutet
Filmer från Sveriges Television
Kerstin Ek

Kerstin Ek, född 14 oktober 1942, är en svensk kyrkomusiker och kördirigent.

Ek studerade vid Kungliga Musikhögskolan  för bland andra Eric Ericson och Valdemar Söderholm. Hon verkade som organist i Täby församling från 1968 (från 1977 som huvudorganist) och var mellan 1987 och 2006 domkyrkoorganist i Skara. Hon arbetar därefter med den egna "Kerstin Eks kör".

Ek har gjort flera CD-inspelningar, bland annat med Täby kyrkokör och Skara katedralkör.

Priser och utmärkelser
1983 – Täby kommuns kulturpris
1988 – Norrbymedaljen
1994 – Skara kommuns kulturstipendium

Diskografi (urval) 
Torsten Nilsson: Nox Angustiae, inspelning av Sveriges Radio (1968) med Täby kyrkas kammarkör och orgel
Körverk av Otto Olsson och Jean Langlais, Täby kyrkokör, (1985) BIS CD 289
Arvo Pärt: Adonai ur  Sieben Magnificat-Antiphonen, Skara katedralkör (1995) Proprius PRCD 9084.

Referenser

Noter 

Svenska domkyrkoorganister
Svenska organister under 1900-talet
Svenska organister under 2000-talet
Svenska kördirigenter
Svenska dirigenter
Födda 1942
Levande personer
Kvinnor
Mottagare av Norrbymedaljen
Jonas Jonæ

Jonas Jonæ, latinisering av Jonas Jonsson, är ett namn som burits av bl.a:
 Jonas Jonæ (kyrkoherde i Bygdeå)
 Jonas Jonae Halenius
Jonas Jonæ (kyrkoherde i Bygdeå)

Jonas Jonæ, född okänt i Bygdeå socken, död 1593 i Bygdeå socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Jonas Jonæ var son till sin företrädare i Bygdeå, Jonas Nicolai, som också var kontraktsprost för Västerbottens södra kontrakt. Han själv blev präst i Bygdeå 1555, för att två år senare, vid faderns frånfälle, bli kyrkoherde där.

Han var deputerad vid riksdagen 1571 och 1590, samt undertecknade 1590 års arvförening. 1584 närvarade han vid Katarina Jagellonikas begravning.

Han fick 1591 frihet på prästgården och på ett hemman i Backen, Umeå.

Hans son Jonas Jonasson var landsfogde i Västerbotten och bosatt på Grisbacka. Sonsonen Jonas Jonæ Turdinus, vars mor tillhörde Svinhufvudätten, var kyrkoherde i Nederluleå.

Källor
 Leonard Bygdén, Hernösands stifts herdaminnen

Födda okänt år
Avlidna 1593
Män
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Bygdeå socken
Olaus Nicolai Breninsulanus

Olaus Nicolai Breninsulanus, född på Brändön, Nederluleå socken, död 1651 i Bygdeå socken, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Nicolai Breninsulanus var troligen son till skattebonden Nils Jönsson (levde 1599), nämnd från 1567 på Brändön, Nederluleå socken. Denne innehade t ex 12 1/2 lod silver och 8 kor år 1571. Fadern var således en välbärgad man i byn. 
1599 blev Nicolai Breninsulanus student i Uppsala och 1613 blev han förste kaplan i Nederluleå socken. I den sistnämnda socken blev han kvar till 1627 då han tillträdde tjänsten som kyrkoherde i Bygdeå socken.

Han var ombud vid riksdagen 1634.

Hans dotter, som kallade sig Löja, var gift med hans efterträdare Lars Beronis Burman och mor till Abraham Laurentii Burman.

Källor
 Leonard Bygdén, Hernösands stifts herdaminne
 Älvsborgs lösen 1571, Riksarkivet. 
 Västerbottens fogderäkenskaper, Riksarkivet.
 Uppsala universitetets matrikel, del 1, 1595-1632.

Födda okänt år
Avlidna 1651
Män
Präster från Luleå
Prästeståndets riksdagsledamöter
Svenska präster under 1600-talet
Svenska politiker under 1600-talet
Politiker från Luleå
Olaus Nicolai

Olaus Nicolai, latinisering av Olof Niklasson eller Nilsson, har flera personer hetat, bl.a:
 Olaus Nicolai (professor i Uppsala)
 Olaus Nicolai Breninsulanus
 Olaus Nicolai Dalenius

Se även
 Olof Nilsson
Ericus Olai (olika betydelser)

Ericus Olai, latinisering av Erik Olofsson eller Olsson, kan avse:
Ericus Olai
 Ericus Olai Skepperus
 Ericus Olai Huss

Se även
 Erik Olsson
Johannes Jonæ

Johannes Jonæ, latinisering av Johannes, Johan, Jan, Hans eller Jöns Jonsson, har flera hetat, bl.a:
 Johan Columbus
 Johannes Jonæ Tornæus
 Johannes Campanius
 Johannes Jonæ Arhusius
 Johannes Jonae Halenius

Se även
Hans Jonsson
Karl August Gottlieb Keil

Karl August Gottlieb Keil, född den 23 april 1754 i Großenhain, död den 22 april 1818 i Leipzig, var en tysk teolog.

Keil blev 1792 professor i exegetik och hermeneutik vid universitetet i Leipzig. Till sin religiösa övertygelse var Keil moderat rationalist. Av hans skrifter, som utmärker sig genom pålitlighet i uppgifter samt ett bestämt och sammanträngt framställningssätt, kan nämnas Lehrbuch der Hermeneutik des Neuen Testaments nach den Grundsätzen der grammatisch-historischen Interpretation (1810) samt Opuscula academica ad Novi testamenti interpretationem grammatico-historicam et theologiae christianae origines pertinentia (2 band, 1820).

Källor

Noter

Bibelforskare
Tyska professorer i teologi
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Sachsen
Födda 1754
Avlidna 1818
Män
Andrew Smith

Andrew Smith kan syfta på bland andra:

* Andrew Smith (1797–1872), skotsk zoolog
 Andrew Smith (född 1954), brittisk paleontolog
 Andrew Smith (född 1978), australisk landhockeyspelare 
 Andrew T.  Smith (född 1946), amerikansk zoolog