kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bogserbåten Ted

Ted är en isbrytande bogserbåt som byggdes 1961 vid skeppsvarvet AB Åsiverken i Åmål. Fartyget såldes 2018 till ILSP Rederi AB.

Historik

Ted levererades den 9 dec 1961 till Ångbåts AB Bohusländska Kusten, Uddevalla. I maj 1969 förvärvades den av Uddevalla stad och övertogs den 1 november 1971 av AB Bohustug Ltd och den 7 oktober 1981 av Ångbåts AB Bohusländska Kusten i Uddevalla. Fartyget var då värderad till 1 750 000 kr.

I augusti 1983 såldes Ted till Uddevalla Bogser AB, och den 22 mars 1990 till Uddevalla Hamn AB. År 1993 såldes hon för 500 000 kr till Uddevalla Hamnterminal AB. Den 1 jan 1997 köptes fartyget av Röda Bolaget AB i Göteborg som inte behövde henne utan sålde vidare efter bara fyra dagar till Merirakennus OY, Helsingfors  för 1,9 Mkr. Den nye ägaren döpte henne om till Retu. 

I november 1998 återköptes hon till Sverige av Marin & Haverikonsult i Stockholm för 2,6 Mkr. I samband med det återfick fartyget sitt ursprungliga namn Ted. 

Fartyget såldes 2018 till ILSP Rederi AB.

Skeppsdata
 Material skrov: Stål
 Mått (längd x bredd): 26,7 x 8,03 meter
 Djupgående: 4,20 meter
 Maskin: 8 cyl. MaK 421 ZU, 1 055 kW
 Hjälpmaskineri: 1 x 35 kVA + 1 x 80 kVA. 500 m x 32 mm bogserspel
 Dragkraft: 15 ton

Se även
 Bogserbåten Tug
 Bogserbåten Montfred
 Bogserbåten Leif
 Bogserbåten Tom

Källor

Externa länkar

Fartyg sjösatta 1961
Sjöfart i Stockholm
Fartyg byggda i Åmål
Vickan, Kungsbacka kommun

Vickan är en bebyggelse i norra delen av tätorten Onsala i Kungsbacka kommun belägen på Onsalahalvön.

Tätorten
1975 avgränsade SCB en tätort med 903 invånare inom området. Orten växte snabbt och har sedan 1995 ingått som en del av Onsala tätort.

Källor

Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Orter i Kungsbacka kommun
Rydet, Kungsbacka kommun

Rydet är en bebyggelse i tätorten Onsala i Onsala socken, Kungsbacka kommun.

Tätorten
1970 avgränsade SCB en tätort med 500 invånare inom Onsala kommun. Tätorten hade vuxit till nästan 2 500 invånare när den 1995 växte samman med Gottskärs tätort. Sedan 2005 är bägge orterna en del av Onsala tätort.

Källor

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare tätorter i Hallands län
Önnestads backar

Önnestads backar är en bebyggelse i södra delen av tätorten Önnestad belägen i Önnestads socken, Kristianstads kommun närmast riksväg 21.

Tätorten
1960 avgränsade SCB en tätort i området med 333 invånare inom Araslövs landskommun 1975 hade folkmängden minskat och tätorten upplöstes. Sedan dess har Önnestads tätort vuxit söderut och omsluter åtminstone sedan 1990 även området Önnestads backar.

Källor

Tidigare tätorter i Skåne län
Orter i Kristianstads kommun
Paracord

Paracord är ett nylonrep som består av en kärna av trådar som omsluts av ett vävt yttre skal. Repet användes ursprungligen till fallskärmslinor för amerikanska militären under andra världskriget. Från att enbart användas av militären spreds sedan användningen till civilt bruk. 

Paracord har nu blivit ett populärt material bland friluftsmänniskor. Med hjälp av olika typer av knopar tillverkas bland annat armband och andra föremål som till exempel nyckelband för att sätta på ryggsäckar eller knivar. 

Syftet med föremålen som tillverkas är att de ska kunna tas med på till exempel en vandring eller jakt, för att sen kunna användas om man hamnar i en situation när man behöver ett rep. Det är då lätt att sprätta upp armbandet eller nyckelbandet och så har man flera meter hållbar lina att använda. Behöver man mer rep så kan man också plocka ut de inre nylontrådarna och då har man ytterligare meter att använda.

Paracord finns i flera olika varianter. De vanligaste varianterna för hobbyarbeten är 550 Paracord (Type III) och 450 Paracord (Type II). Siffrorna indikerar hållfastheten av linan, dvs 550 Paracord har en hållfasthet på minst 550 pounds. Repet består av ett yttre skal flätat av nylonsträngar samt flera mindre två-lagers nylontrådar. 550 Paracord består av 7 två-lagers nylontrådar, medan 450 Paracord har 4 inre två-lagers nylontrådar. 

Paracord kan köpas i specialbutiker och hobbyaffärer på internet. Repet kan fås i mängder med olika färger och mönster.

Källor 

Knopar
Hobbyer
Amerikansk krigsmateriel under andra världskriget
Ålstorp, Kävlinge kommun

Ålstorp är ett bostadsområde i tätorten Hofterup belägen i Västra Karaby socken, Kävlinge kommun. I Ålstorp finns ett bageri vid namn Ålstorps Hembageri.

Tätorten
1980 avgränsade SCB här en tätort med 260 invånare. 1995 hade tätorten vuxit samman med Hofterups tätort efter att folkmängden mer än fördubblats. Vid 2010 års tätortsavgränsning ligger Ålstorp fortfarande inom den norra delen av Hofterups tätort.

Källor

Tidigare tätorter i Skåne län
Orter i Kävlinge kommun
Sólrún Michelsen

Sólrún Michelsen, född Midjord 1948  i Torshamn, är en färöisk författare.

Bibliografi

Barn- och ungdomslitteratur
1994 Argjafrensar - barnbok, 146 sidor
1996 Útiløgukattar (ungdomsroman), 123 sidor
2003 Loppugras (dikter för barn)
2006 Óvitar - spökhistorier, publicerade i ungdomsbok om spöken: Spøkilsið sum flenti
2013 Torkils Døtur (barnbok)

Fantasy 
1999 Hin útvaldi (fantasy)
2002 Geislasteinar (fantasy)

Noveller 
1996 Øðrvísi stuttsøga - (novell) publicerad i Birting
2000 Maya (novell) - Birting
2002 Angi av deyða (novell), publicerad i Birting
2004 Maðurin úr Grauballe (novell) - publicerad i Birting
2006 Summi renna í stuttum brókum (novell) i Vencil 1
2007 Gjøgnum skygnið - novell, publicerad i Vencil 3
2009 Hin blái eingilin (novell) i Vencil 6 
2011 Rottan (noveller)

Romaner 
2007 Tema við slankum (roman)
2009 At danse med virkeligheden (översatt till danska: Kirsten Brix)
2013 Hinumegin er mars

Dikt 
1998 Mítt gamla land (dikt) - utgiven i det litterära magasinet Birting
2000 Oyggjarnar (kantat)
2003 Við vindeygað (dikt) - Birting
2009 Kantatusálmur - i Vencil 7
2009 Í opnu hurðini (diktsamling)

Publicerat i Mín jólabók och Vencil 
1992 Jól hjá Onnu og Jákupi – i Mín jólabók (Min julbok)
1997 Emma – i Mín jólabók
1998 Tann fyrsta flykran och Eg kenni eina vættur - i Mín jólabók
1999 Barnajól och Magga - i Mín jólabók
2000 Gásasteggin, Postboð - i Mín jólabók
2001 Fuglakongurin och Hinumegin vindeyga i Mín jólabók
2003 Tann fyrsta flykran fall í dag och Ein dag eg lá á bønum - i Mín jólabók
2005 Sápubløðran i Mín jólabók
2006 Summi renna í stuttum brókum i Vencil 1
2007 Jólagávan i Mín jólabók

Priser och utmärkelser
2002 - Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs
2004 - Nominerad till Västnordiska rådets Barn- och Ungdomslitteraturpriset för diktsamlingen Loppugras
2008 - M. A. Jacobsens priset (Färöarna litteraturpris)

Källor

Noter

Färöiska författare
Färöiskspråkiga författare
Färöiskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Färöiska poeter
Färöiska romanförfattare
Färöiska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1948
Kvinnor
Levande personer
Personer från Torshamn
Isopachytkartering

Isopachytkartering är en metod som används bl. a. för att fastställa de vulkaniska utbrottens utbredning genom att mäta asklagrens mäktighet och kornstorlek (isopachyter är linjer som förbinder punkter med samma askmäktighet). Metoden har haft stor användning på Island där den äldsta bosättningen under landmanstiden kunnat dateras med hjälp av vulkanen Heklas kända utbrott, framför allt i þjórsárdalur.

Andra användningsområden för isopachytkartor är sjömätning, stratigrafi, sedimentologi, strukturgeologi och petroleumgeologi. En isopacytkarta visar linjer av punkter med samma tjocklek i ett lager där tjockleken mäts vinkelrätt mot skiktets ytor. Isopachytkartor i geologi kallas också True Vertical Thickness (TVT) maps.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1976

 

 
Geologi
Sedimentologi
Kartor
Montanvax

Montanvax (från latinets mons= berg, bergvax) är en beståndsdel i de mellantyska brunkolsavlagringarna.

Montanvax utvinns genom extraktion med bensen och användes tidigare bland annat som elektriskt isolationsmaterial och vid framställning av skokräm. Genom destillation med vattenånga erhålls ett så kallat raffinerat montanvax, som använts som härdningsmedel för fett och vax.

Idag används montanvax främst för framställning av rengörings- och smörjmedel.

Källor 

Lipider
Jarilo

Jarilo är kärlekens och åkerbrukets gud i slavisk mytologi. Jarilo framställdes i konsten som en ung man på en vit häst. Han ska ha varit en väldigt vacker och viril man och i fruktbarhetsritualer begravdes symboliskt en avgudabild av honom.

Jarilo dog och återuppstod varje år därför att hans livscykel följde vetets livscykel. När vetet grönskade hölls stora festiviteter då Jarilo återkom ifrån de dödas rike. Jarilo dyrkades även långt efter kristendomens införande och många döpte sina söner till Jaroslav till gudens ära.

Se även
 Eros
 Mytologi: Kärleken

Referenser 

Gudar i slavisk mytologi
Kärleksgudar
Bad Saarow

Bad Saarow (lågsorbiska: Zarow), före 2003 Bad Saarow-Pieskow,  är en kommun och kurort i Tyskland, belägen i Landkreis Oder-Spree i förbundslandet Brandenburg.  Orten ligger 70 km sydost om Berlin, vid sjön Scharmützelsee.  Kommunen är centralort för det administrativa kommunalförbundet Amt Scharmützelsee, där även kommunerna Diensdorf-Radlow, Langewahl, Reichenwalde och Wendisch Rietz ingår.

Orten uppstod som kurort omkring byn Pieskow omkring sekelskiftet 1900 och byarna Saarow och Pieskow slogs samman till orten Saarow-Pieskow 1907.  Orten bytte officiellt namn till  Bad Saarow 1923. Sedan 2012 kallar sig kommunen officiellt Qualitätsstadt Bad Saarow, även om den formellt inte har stadsrättigheter.

En lokaljärnväg sammanbinder Bad Saarow med Fürstenwalde, 10 km norrut, med vidare anslutning där mot Berlin och Frankfurt an der Oder.

Befolkning

Källor 

Kommuner och städer i Landkreis Oder-Spree
Saarow
Torshamns byråds barnkulturpris

Torshamns byråds barnkulturpris (färöiska Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs) är ett färöiskt kulturpris för barn- och ungdomsböcker och kultur.

Pristagare
 1976 Bárður Jákupsson
 1976 Steinbjørn B. Jacobsen
 1977 Sigurð Joensen för böckerna Gráa dunna, Kálvamuan, Lambamæið
 1978 Marianna Debes Dahl för böckerna Burtur á heiði
 1979 Andreas Andreasen
 1979 Óli Dahl
 1980 Heðin Brú
 1980 Elinborg Lützen 
 1981 Martin Næs och Martin Joensen (färöisk sångere)
 1982 Christian Høj
 1982 Petur Andreassen 
 1983 Alexandur Kristiansen
 1983 Guðrun Gaard
 1984 William Heinesen
 1984 Elin Súsanna Jacobsen 
 1984 Ebba Hentze 
 1985 Steinbjørn B. Jacobsen (Hønan og hani och Hin snjóhvíti kettlingurin)
 1985 Marius Johannesen
1986 Nýlendi
1986 Dropin 
1987 Pauli Nielsen
 1988 Oddvør Johansen (Skip í Eygsjón)
1989 Jákup Berg
1989 Óli Petersen
1990 Elin Mortensen
1990 Olivur við Neyst
1991 Heini Hestoy
1991 Bjørg Matras Jensen
1992 Ingen prisutdelning
1993 Dansifelagið í Havn (färöisk kvaddansförening med Sonja Danielsen och Tórhild Justinussen)
1993 Jóhannus á Rógvu Joensen
1994 Niels Jákup Thomsen
1994 Ella Smith Clementsen
1995 Edward Fuglø, konstnär
1996 Amy Tausen
1996 Rakel Helmsdal för boken Tey kalla meg bara Hugo.
1997 Gríma (Færøsk teatergruppe)
1998 Knút Olsen
1998 Lydia Didriksen
1999 Eli Smith
2000 Effie Campbell
 2001 Maud Heinesen 
 2002 Sólrún Michelsen
 2003 Alexandur Kristiansen
 2004 Ingen prisutdelning
 2005 Grafik Studio med Ingi Joensen
 2005 Theodor Hansen 
 2006 Steintór Rasmussen
 2007 Bárður Oskarsson
 2008 Hanni Bjartalíð
 2008 Marjun Syderbø Kjelnæs
 2009 Búi Dam 
 2009 Dánjal á Neystabø
 2010 Janus á Húsagarði för böckerna om Mosamolis och Mosalisa. 
 2010 Jensina Olsen för sina insatser i arbetet med barn genom sin musik och teater.
 2011 Føroya Symfoniorkestur
 2012 Hjørdis Johansen, bland annat för hennes arbete med drama workshop för barn. 
 2013 Hilmar Joensen
 2013 Rakel Helmsdal
 2014 Elin á Rógvi
 2015 Ingen prisutdelning
 2016 Joan Sørinardóttir för boken Hvannpoppkorn og summardáafruktsalat
 2016 Beinta Johannesen (Bókadeild Føroya Lærarafelags)
 2017 Hjálmar Dam och Hanna Flóvinsdóttir
 2018 Vár Berghamar Jacobsen
 2019 Bergur Rasmussen
 2020 Marjun Syderbø Kjelnæs och Rakel Helmsdal

Källor

Färöiska litteraturpriser
Färöisk litteratur
Torshamn
Priser och utmärkelser instiftade 1976
Barn- och ungdomslitteratur
Barnkultur
Ungdomskultur
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Olstorp, Bjuvs kommun

Olstorp är ett villaområde mellan Bjuv och Billesholm i Bjuvs kommun.

Olstorps tätort
1960 avgränsade SCB en tätort i området med 267 invånare, jämnt fördelat mellan Bjuvs köping och Billesholms landskommun. 1965 hade tätorten vuxit samman med Bjuvs tätort.

Källor

Tidigare tätorter i Skåne län
Orter i Bjuvs kommun
Steinbjørn B. Jacobsen

Steinbjørn Berghamar Jacobsen, född 30 september 1937 i Sandvík, död 12 april 2012, var en färöisk författare.

Bibliografi

Priser och utmärkelser 
 Färöarnas litteraturpris 1976 (M. A. Jacobsen's Litteraturpris)
 Färöarnas litteraturpris 1981
 Barnamentanarheiðursløn Tórshavnar býráðs, 1985 (Torshams Byråds Barnkulturpris)

Källor

Noter

Färöiska författare
Färöiskspråkiga författare
Färöiskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Färöiska poeter
Färöiska romanförfattare
Färöiska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1937
Avlidna 2012
Män
Kapellvången

Kapellvången är en stadsdel i Trelleborg. Den var en egen tätort från 1965 till 1970, då den växte samman med Trelleborg. Området kallas också Dalabadet och Dalköpingeområdet, där dock kyrkbyn Dalköpinge belägen norr om denna bebyggelse inte ingår.

Historia
Inom området har man funnit boplatslämningar gravar och söder om orten återfinns en kapellruin.

Tätorten
1965 avgränsade SCB en ny tätort med 293 invånare inom Gislövs landskommun. 1970 sammanväxte tätorten med Trelleborgs tätort västerut och från 2010 med Gislövs läge och Simremarkens tätort österut.

Samhället
Kapellvången är ett villasamhälle vid kusten.

Stadsdelen har ingen skola, men däremot en förskola. Utanför Dalköpinge ligger en campingplats vid Dalabadet.

Referenser

Noter

Övriga källor

Tidigare tätorter i Skåne län
Trelleborg
orter i Trelleborgs kommun
Borga kyrkplats

Borga kyrkplats är belägen i Edsvära socken och tillhört Skara stift och var kyrka i Borga församling som upphörde 1552. Den forna kyrkan var uppbyggd på en ås som tidigare utgjort ett förkristet höggravfält.

Kyrkoruinen finns på en åkerholme uppe på en mindre ås alldeles invid landsvägen Falköping - Trollhättan. Platsen för kyrka och kyrkogård var tidigare Borga bys gamla ättehage (förkristen begravningsplats). Inom den forna kyrkogården syns ännu resterna efter minst fyra gravrösen. En större hög och en domarring finns strax utanför. Hur stort gravfältets området tidigare varit är okänt då området exploaterats och använts som grustäckt i åsmitten.          

Vid en undersökning av kyrkoruinen år 1957 framgrävdes resterna efter långhus och ett rakslutet kor. Anläggningen var murad av natursten och mäter 11 x 7 meter utvändigt. Invändigt har långhuset varit 5,5 x 4,8 meter och koret 2,8 x 2,8 meter. Korets öppning till långhus är 1,3 meter brett. Ingången i södra muren uppmättes till 0,8 meter. Förutom resterna av altarets stående kloss vid östra korgaveln påträffades ett kvarnstensliknande fundament till dopfunten. Den är 1,6 meter i diameter och försedd med hål i centrum.    

Efter att platsen undersökts konserverades ruinen och hela fornminnesområdet röjdes från onödig vegetation. Vid platsen för kyrkan restes också en minnessten.

Källor
Landsantikvariekontorets fältarbeten /fältarbeten ute i länet, Västergötlands fornminnesförenings tidskrift, band 7, häfte 5, 1965, sid 260.

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Vara kommun
Kyrko- och klosterruiner i Västergötland
Ej längre existerande kyrkobyggnader i Sverige
Kyrkobyggnader invigda under 1200-talet
Jafar Hasan Aboud

Jafar Hasan Aboud Alkhaffaf, född den 27 oktober 1955 i Irak, är en svensk tonsättare och musiker. Jafar Hasan Aboud, är bosatt i Sverige sedan 2007. Han har gett konserter i Tyskland, Storbritannien, Belgien, Denmark, Irak och Arabländerna.

Han är känd för sin snabbhet att skriva musiknoter utan att använda ett instrument, förutom att vara en poet som skrev vältalig vertikal poesi och irakisk folkpoesi.

Jafar komponerade melodier för många pjäser, och han har många verk som han har presenterat för film, tv, teater, radio och verk inom musikgrupper och sång. 

Han komponerade underbara litterära och humanitära verk av jättens poesi och litteratur i mänsklig historia, inklusive den stora tyska poeten Goethe, poeten Joachim Saturius, den svenska poeten som vann Nobelpriset Thomas Tranströmer, den franska poeten Aragon, influerad av Qais Ibn al-Malouh Majnun Laila och Rabindranath Tagore, den indiska poeten som vann Nobelpriset i början. Tjugonde århundradet, ryska Pushkin och Pablo Neruda från Chile. https://ar.wikipedia.org/wiki/

Källor

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska kompositörer under 2000-talet
Män
Födda 1955
Levande personer
Förskolebuss

En förskolebuss är en mobil förskola där verksamheten bedrivs i en buss. Verksamheten kan bedrivas som ett komplement till fast förskola eller en egen avdelning som helt utgår från bussen. Konceptet med förskolebussar introducerades i Sverige 2007 av företaget Helianthus AB som hämtat idén från Danmark.

I Sverige finns förskolebussar bland annat i Uppsala, Stockholm, Huddinge, Södertälje, Nyköping och Lund.

Källor

Noter

Webbkällor 
 Lund Lunds förskolebussar
 Västerås kommun Västerås förskolebuss
 Lärarnas nyheter Om förskolebuss i Södertälje

Buss
Typer av bussar
Albert Leiterer

Albert Leiterer, född 8 februari 1902 i Borna, död 3 januari 1985 i Konstanz, var en tysk promoverad jurist och SS-Obersturmbannführer. Han var chef för Gestapo i Magdeburg och verksam inom Reichssicherheitshauptamt (RSHA), Nazitysklands säkerhetsministerium.

Biografi 
Leiterer studerade rättsvetenskap vid Leipzigs universitet och avlade juris doktorsexamen 1932 efter att ha lagt fram avhandlingen Die Vollstreckbarkeit der Schiedssprüche. Han var därefter verksam som rätts- och regeringsassessor i Sachsen.

Från mars 1936 till september 1941 var Leiterer chef för Gestapo i Magdeburg. Som chef lät han sina underordnade i huvudsak bevaka och förfölja medlemmar ur KPD, SPD och Sozialistische Arbeiterpartei Deutschlands, men även Reichsbanner, Alldeutscher Verband och Jehovas Vittnen utsattes för repressiva åtgärder. Från 1941 till andra världskrigets slut tjänstgjorde Leiterer vid Reichssicherheitshauptamt samt inom Sachsens förvaltning.

Vid krigsslutet greps Leiterer och hamnade i ett brittiskt interneringsläger i Staumühle. År 1949 ställdes han inför en domstol i Bielefeld, åtalad för sin verksamhet som Gestapo-chef i Magdeburg, och frikändes. Under 1950-talets andra hälft var Leiterer domare vid Schleswig-Holsteins förvaltningsrätt.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Födda 1902
Avlidna 1985
Män
Personer från Borna
Tyska jurister
Gestapo
Reichssicherheitshauptamt
SS-Obersturmbannführer
Laimosemion paryagi

Laimosemion paryagi är en sötvattenlevande växtlekande fiskart bland de så kallade äggläggande tandkarparna som beskrevs 2012 av Vermeulen, Suijker och Collier.

Referenser 

Tandkarpar
paryagi
Karin Björkegren Jones

Karin Björkegren Jones, född 8 augusti 1964 är en svensk journalist, författare och yogalärare i Stockholm. 

Karin Björkegren Jones har studerat journalistik och film samt språk, filmvetenskap och kulturvetenskaper på Stockholms universitet.  Under tiden 1989 till 2003 arbetade hon som researcher, reporter, programledare och programutvecklare på produktionsbolag och direkt åt bland annat SVT, ZTV och TV4. Sedan 1990 har hon dessutom varit frilansjournalist för ett flertal hälso- och livsstilstidningar, bland annat Amelia. 

Från år 2001 har hennes arbete främst varit inriktat på yoga. Hon ger workshops kring yoga och bäckenbottenträning i både Sverige och utomlands. Hon har producerat ett flertal yogainstruktionsfilmer och har skrivit ett flertal böcker om yoga och hälsa.  

Hon har utvecklat ett kvinnligt perspektiv på yoga som ett verktyg för allmänt kroppsligt välbefinnande och positiv kroppsuppfattning.  Hon har betonat att tre positiva effekter av yoga: smidigare kropp, utvecklad andningsteknik och förmågan ”att vara här och nu” ger positiva effekter på liv och förmågan till njutning och livsglädje. 

I januari 2014 fick hon tidningens Hälsas guldäpple 2013, hedersomnämnande i kategorin Hälsoinspiratör med motiveringen: I sitt skrivande sätter hon ord på det svåra, som många med cancer går igenom och visar på olika aktiva sätt på hur man tar sig vidare.

Bibliografi 
Kompisen, LL-förlaget, 1991.
Menhallå: allt du inte fick veta i TV, Bonnier Carlsen, 1995.
Pommac och p-piller, LL-förlaget, 1996.
Vad är det som händer? Från flicka till kvinna, LL-förlaget, 2004.
Yoga för kvinnor, Prisma, 2008 (även översatt till finska och engelska).
Yoga för livet. För kvinnor 40 plus, Norstedts, 2010.
Yoga erotica, Lux förlag, 2011.
Knip för bättre hälsa, Semic, 2013.
Frisk och strålande hy på naturlig väg, Semic, 2014.   
Hej klimakteriet!" BonnierFakta, 2014Jag vill fan leva, Pocketförlaget, 201421 dagar till ett lättare och friskare liv, Semic, 2014Yoga - fysisk och själslig detox, Semic, 2015
Ett stressfritt liv, Norstedts, 2016Omstart för en starkare, renare och friskare kropp, Semic, 2017Nya knip för bättre sexliv, stoltare hållning och starkare kropp, '' Semic, 2018
Paus Yoga Vila Meditation, Semic, 2018
’’Balans naturlig väg till friskare sköldkörtel,’’Semic, 2019
"Ren skönhet naturlig hudvård från växtriket", Semic, 2020

Källor

Externa länkar
Yoga, mat och meningen med livet.
Yogavita.	
DN: Yoga mycket eller lite - och få balans i livet.	

Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska journalister under 1900-talet
Yogi
Yoga
Födda 1964
Kvinnor
Levande personer
Lada (gud)

Lada är en gudinna av våren, äktenskap och kärlek inom slavisk mytologi.

Asteroiden 2832 Lada är uppkallad efter henne.

Referenser 

Gudar i slavisk mytologi
Kärleksgudar
Hisingsbacka FC

Hisingsbacka FC, förkortat HBFC, är en fotbollsklubb från stadsdelen Backa på Hisingen i Göteborg, bildad 2005. Klubben bildades genom en sammanslagning av Hisingstads IS (bildad 1909) och Backa IF (bildad 1930). Hemmamatcherna spelas på Backavallen i Backa, där också klubbhuset ligger. Kända spelare som Hisingsbacka FC har fostrat är bland andra Carlos Strandberg, Kristopher Da Graca, Fredrik Zanjanchi, Emil Wahlström .

Referenser 
 "Historia". Hisingsbacka FC

Noter

Externa länkar 
 

Backa
Fotbollsklubbar i Göteborg
Sportklubbar bildade 2005