kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nikita Zajtsev

Nikita Igorevitj Zajtsev (), född 29 oktober 1991 i Moskva, är en rysk professionell ishockeyback som spelar för Chicago Blackhawks i NHL.

Han har tidigare spelat för Toronto Maple Leafs och Ottawa Senators i NHL; HK Sibir Novosibirsk och HK CSKA Moskva i KHL; Belleville Senators i AHL; Zauralje Kurgan i VHL samt Sibirskie Snajpery i MHL.

Klubblagskarriär

KHL 
Nikita Zajtsev började sin karriär som hockeyspelare i sin hemstad i juniorlaget Krylja Sovetov, där han spelade fram till 2009. 

I KHL:s draft 2009 blev Zajtsev vald i den första rundan som totalt fjärde spelare av HK Sibir Novosibirsk, där han under säsongen 2009/2010 debuterade i KHL. Hans rookieår gav en assist på 40 matcher.

Under säsongen 2012–2013 uppnådde Zajtsev sitt genombrott i KHL när han samlat in sammanlagt 18 poäng under säsongen och därmed ökade intresset från andra klubbar. Den 1 maj 2013 blev han bytt mot Igor Oschiganow och Dmitri Kugryschew till HK CSKA Moskva.

NHL

Toronto Maple Leafs 
Den 2 maj 2016 skrev han på ett ettårigt entry level-kontrakt med Toronto Maple Leafs.

Ottawa Senators 
Han tradades den 1 juli 2019, tillsammans med Connor Brown och Michael Carcone, till Ottawa Senators i utbyte mot Cody Ceci, Ben Harpur, Aaron Luchuk och ett val i tredje rundan i NHL-draften 2020.

Landslagskarriär 
Nikita Zajtsev spelade i U18-VM i ishockey 2009 och JVM 2001. Zajtsev har spelat i VM 2013 för ryska landslaget.

Statistik

Internationellt

Meriter

Internationellt 
 2009 Silvermedalj i U18-VM i ishockey
 2011 Guldmedalj i JVM

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Män
Födda 1991
Levande personer
Idrottare från Moskva
Ryska ishockeyspelare
Ryska idrottare under 2000-talet
Spelare i HK Sibir Novosibirsk
Spelare i Sibirskie Snajpery
Spelare i Zauralie Kurgan
Spelare i HK CSKA Moskva
Spelare i Toronto Maple Leafs
NHL-spelare som inte blivit valda i NHL Entry Draft
Spelare i Ottawa Senators
Spelare i Belleville Senators
Spelare i Chicago Blackhawks
Caravan Hound

Caravan Hound är en hundras från Indien. Den är en jagande vinthund som finns i två varianter; Mudhol som är släthårig och Pashmi som har pälsbehäng ungefär som en saluki. Den härsammar från delstaterna Maharashtra och Karnataka. Rasen är nationellt erkänd av den indiska kennelklubben The Kennel Club of India (KCI).

Källor
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, 
 Artikeln bygger delvis på material från artikeln Mudhol på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).
 Artikeln bygger delvis på material från artikeln Pashmi på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).
 Artikeln bygger delvis på material från artikeln Mudhol på engelskspråkiga Wikipedia.

Hundraser från Indien
Vinthundar
Broby hage

Broby hage är  en tidigare småort i Funbo socken i södra delen av Uppsala kommun. Från 2015 ingår området i tätorten Bärby.

Noter

Orter i Uppsala kommun
Tidigare småorter i Sverige
Achille Guenée

Achille Guenée, född den 1 januari 1809 i Chartres, död den 30 december 1880 i Châteaudun, var en fransk entomolog och advokat. 

Han utbildades i Chartes, där han tidigt visade ett intresse för fjärilar och uppmuntrades av sin lärare François de Villiers. 

Under fransk-tyska kriget brändes Châteaudun, där han bodde då, men hans samlingar förblev intakta. 

Guenée är författare till 63 publikationer, några tillsammans med Philogène Auguste Joseph Duponchel.

År 1832 var han med och bildade Société entomologique de France, där han blev ordförande 1848 och hedersmedlem 1874.

Referenser

Franska entomologer
Personer i Frankrike under 1800-talet
Personer från Chartres
Födda 1809
Avlidna 1880
Män
Edshamar och Granängen

Edshamar och Granängen är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Uppsala kommun. Småorten omfattar bebyggelse kring Edshammars gård och omkring Granängen belägna mellan Vattholma och Storvreta i Lena socken.

Noter

Orter i Uppsala kommun
Småorter i Sverige
Frötuna gård (ort)

Frötuna gård är en tidigare småort i Rasbo socken i Uppsala kommun, belägen en dryg mil öster om Uppsala. Här ligger herrgården Frötuna gård. Vid 2015 års småortsavgränsning visade sig att folkmängden i orten sjunkit till under 50 personer och småorten upplöstes.

Noter

Orter i Uppsala kommun
Tidigare småorter i Sverige
Gunggräna

Gunggräna är  en småort i Dalby socken i södra delen av Uppsala kommun vid Ekoln.

Noter

Orter i Uppsala kommun
Småorter i Sverige
Henricus Petri Moræus

Henricus Petri Moræus, född 1630 i Mora, död 10 januari 1691 i Västerås, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Henricus Petri Moræus var son till Petrus Jonæ Helsingius och en dotter till Henricus Johannis Swedwiensis. År 1647 började han studera och tog kandidatexamen innan han 1657 blev präst och då hamnade i Falun skola. På grund av att han dömdes i ett lägersmål begav han sig till Tyskland där han studerade vid flera universitet, och disputerade vid hemkomsten 1657 med Themata quædam philosophica in Academia Upsaliensi för Olaus Unonius. Skandalen gjorde att han inte fick plats vid något läroverk, och blev i stället nådårspräst samt vice pastor i Munktorps socken. Pastoratet där fick han sedermera genom änkedrottningens ingripande, i strid mot prästerskapets vilja. 1667 blev han kontraktsprost. 1676 promoverades han slutligen till magister, en titel han fått kämpa för. Han blev 1680 utnämnd av kungen till domprost i Västerås stift, där han kvarblev i  de återstående elva åren av sitt liv.

1678 och 1686 var han riksdagsman.

Han var först gift med Cecilia Rudbeck, ett av Johannes Rudbeckius många barn, och de fick en dotter innan de skildes. Han gifte då om sig med en dotter till Petrus Johannis Schottenius. Deras barn verkade utanför prästeståndet.

Källor
 http://www.zenker.se/Historia/Herdaminne/vaesteraas.shtml#kh43

Noter

Födda 1630
Avlidna 1691
Män
Svenska domprostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Personer från Mora socken
Domprostar i Västerås
Vaikkojoki

Vaikkojoki är en älv i Norra Karelen och Norra Savolax i Finland. Älven tillhör Vuoksens vattensystem. Vaikkojoki har sin källa i sjön Vaikkojärvi i Juga och mynnar ut i Kaavinjärvi i Kaavi. Älven är cirka 50 km lång. Det finns 27 forsar mellan Vaikkojärvi och Kaavinjärvi. Vaikkojoki har en fallhöjd på ungefär 60 meter.    

Vaikkojoki älv är rik på fiskar och de vanligaste fångstfiskarna är öring (Salmo trutta), harr (Thymallus thymallus), id (Leuciscus idus), regnbågsöring (Oncorhynchus mykiss) och gädda (Esox lucius).

Det finns Natura 2000-områden vid Vaikkojoki älven (258 ha).

Vaikkojoki är en gammal flottled.

Kanotpaddling 
Kanotleden på Vaikkojoki av Vaikkojärvi upp till Kaavi byn är cirka 95 km lång. Detta är en vildmarkstur, som passerar genom ensliga, djupa skogar. Det finns fritidshus på stranden endast i den nedre delen av kanotleden. Vaikkojoki är en varierad vildmarksflod. Rutten går till största delen på floden, med avbrott då och då för paddling över sjöar. På stränderna finns det goda möjligheter att rasta och slå läger.

Det finns 27 forsar på Vaikkojoki-rutten (nya svårighetsgrader):

Svårighetsgrader
Definition av olika svårighetsgrader för forsar efter det tyska kanotförbundet och ICF:  
 I inte svårt
 II medelsvår 
 III svårt
 IV mycket svårt
 V extremt svårt
 VI begränsa överlåtbarheten

Se även 

 Kaavinjärvi sjö
 Kärenjärvi sjö
 Metsä-Vaikko sjö
 Pieni-Kortteinen sjö
 Retunen sjö
 Saarijärvi sjö
 Suuri-Kortteinen sjö
 Vihtajärvi sjö

Referenser

Kaavis natur
Natura 2000-områden i Finland
Vuoksens avrinningsområde
Jugas natur
Vattendrag i Norra Savolax
Vattendrag i Norra Karelen
Marcus Simming den yngre

Marcus Simming, född 29 januari 1690 i Södermanland, död 7 september 1752 i Torstuna, var en svensk präst och riksdagsman.

Biografi
Marcus Simming var son till kyrkoherden i Vada, Uno Simming, och Justina Leuchovia samt sonson till Marcus Simming den äldre. Han tillhörde en släkt som senare i en annan linje adlades Simmingsköld. Han skrevs in vid Uppsala universitet 1705, men hade två år senare egen undervisning med Lars Ferner. 1712 disputerade han för Jöns Steuchius och 1715 för Fabian Törner varpå han promoverades till magister och prästvigdes.

Därefter var Simming verksam vid Collegia Theologica i Stockholm, skrev den teologiska avhandlingen De Religione Ponteficiorum och var teologie adjunkt i Uppsala. 1727 blev han kyrkoherde i Uppsala-Näs, men flyttades 1732 till Börje socken där han utnämndes till prost i egen församling. Året därpå blev han förflyttad till Torstuna socken.

Simming var riksdagsman 1731 och 1742.

Hustrun Beata Djurberg var dotter till Daniel Djurberg och Margareta Thel. Dottern var mor till Gustaf von Paykull.

Källor
 Lars-Otto Berg och Ragnar Norrman, "Fjärdhundra kontrakt", Uppsala stifts herdaminne 1997

Bureätten
Svenska prostar
Prästeståndets riksdagsledamöter
Födda 1690
Avlidna 1752
Män
Personer från Södermanland
Abraham Tokazier

Abraham Tokazier, född 29 september 1909 i Helsingfors, död 7 april 1976 i Stockholm, var en finländsk sprinter.  Tokazier tävlade för den finländska idrottsklubben IK Stjärnan (Makkabi Helsinki).

Skandalloppet 1938 
21 juni 1938 deltog Tokazier, som var av judisk börd, i 100-metersloppet i Finländska mästerskapen i friidrott, som också var invigningsarrangemanget för den nybyggda Helsingfors Olympiastadion. Tokazier korsade mållinjen som etta, men de officiella resultaten placerade honom först på fjärde plats, trots att man först hade ropat ut honom som vinnare.

Dagen efter publicerade både Helsingin Sanomat och Hufvudstadsbladet bilder på Tokazier som den verkliga vinnaren av loppet. Resultatet ändrades dock inte trots officiell protest från Tokaziers klubb Makkabi Helsinki. Den troliga orsaken till att Tokazier petades ned till fjärde plats var rådande antisemitism i Finland. En delegation från Nazityskland var bland de officiella gästerna på Olympiastadion, och man tror att det var en bidragande orsak till att organisatörerna flyttade Tokazier från en pallplats.

Fallet återuppmärksammades 2013, när den finlandssvenske författaren Kjell Westö skrev om händelsen i fiktiv form i sin roman Hägring 38 (i boken kallas han Salomon Jary). Efter att media tagit upp saken, beslutade Finlands Friidrottsförbund den 18 september 2013 att ge en officiell ursäkt till Tokaziers familj och att erkänna att Tokazier var den verkliga vinnaren i 100-metersloppet 1938. Men de officiella resultaten kan inte i efterhand justeras på grund av Internationella Friidrottsförbundets officiella regler.

Referenser

Finländska kortdistanslöpare
Födda 1909
Avlidna 1976
män
Idrottare från Helsingfors
Personer inom judendomen i Finland
Kainit (mineral)

Kainit, KMg(SO4)Cl•3H2O, är ett i vatten lättlösligt evaporitmineral bestående av kalium, magnesium, sulfat och klorid samt kristallvatten.

Egenskaper 
Kainit är vattenlösligt men vid återkristallisering faller ett kaliummagnesiumsulfat K2Mg(SO4)2•6H2O ut, det vill säga kloridjonerna följer inte med. Kainit har salt och bitter smak. Mineralet är inte hygroskopiskt. I ren form är kainit vattenklar men kan innehålla främmande ämnen eller inneslutningar som ger mineralet färg eller minskar transparensen.

Historia och etymologi 
Kainit upptäcktes 1864 av W. Schöne och beskrevs året efter av Carl Friedrich Jacob Zincken, som namngav mineralet efter det grekiska ordet καινος (kainos) ny, (hittills) obekant eftersom det var den första föreningen som hittats med både sulfat och klorid i den kemiska formeln.

Kemi 
Kainit innehåller ofta natrium som ersatt en del av kaliumet. Genom talrika analyser fastställde Robert Kühn och Karl-Heinrich Ritter att kainit innehåller endast 2,75 mol kristallvatten och utgick från att i tidigare analyser hade små inneslutningar av moderlut (Bergfeuchte) räknats in som kristallvatten.

Förekomst 
   Kainit förekommer till största delen som korniga massor men ibland som tavelformiga eller nästan isometriska kristaller.

Förekomster av kainit har påträffats i saltgruvor i Stassfurt i Saxen Anhalt, Tyskland, där det ingår i saltavlagringar som vita till gulaktiga, korniga lager. Utöver Tyskland förekommer kainit i Island,Polen, Ryssland, Österrike, Afghanistan, Iran, Kazakstan, Kina, Pakistan, Tunisien, Kanada och USA.

Användning 
Kainit används som råvara för framställning av kalium- och magnesiumföreningar. Det var tidigare  ett viktigt kaligödselmedel. Det har även använts som vägsalt.

Källor 

Bra Böckers lexikon, 1976

Noter

Externa länkar 
https://www.google.com/search?q=kainit&newwindow=1&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=F-CQUtiUIYjk4QTK6ICQBA&ved=0CJgBELAE&biw=736&bih=562
https://web.archive.org/web/20131203032253/http://www.klf.nu/attachments/68/756.pdf
 

 
Mineral
Luis Rivera

Luis Rivera kan syfta på bland andra:

 Luis Rivera (dramatiker) (1826–1872), spansk dramatiker
 Luis Rivera (friidrottare) (född 1987), mexikansk längdhoppare
 Luis Antonio Rivera (född 1930), puertoricansk komiker
 Luís Armando Rivera (1901–1986), dominikansk kompositör, pianist och violinist
 Luis Mariano Rivera (1906–2002), puertoricansk sångare, kompositör, poet och dramatiker
 Luis Muñoz Rivera (1859–1916), puertoricansk politiker
Hammartjärn

Hammartjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hammartjärnet, Dalsland, sjö i Bengtsfors kommun, 
Hammartjärnen, Dalsland, sjö i Bengtsfors kommun,  (19,2 ha)
Hammartjärnen (Ramsbergs socken, Västmanland), sjö i Lindesbergs kommun,  (12,1 ha)
Hammartjärnen (Västra Skedvi socken, Västmanland), sjö i Köpings kommun,  (6,74 ha)
Stora Hammartjärnen, sjö i Fagersta kommun, 
Hammartjärnen (Långseruds socken, Värmland), sjö i Säffle kommun,  (0,8 ha)
Hammartjärnen (Stavnäs socken, Värmland), sjö i Arvika kommun,  (13,6 ha)
Hammartjärnen, Värmland, sjö i Torsby kommun,  (1,3 ha)
Hammartjärnet (Långseruds socken, Värmland), sjö i Säffle kommun, 
Hammartjärnen, Hälsingland, sjö i Härjedalens kommun,  (6,52 ha)
Hammartjärnen (Håsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun, 
Hammartjärnen (Näs socken, Jämtland), sjö i Östersunds kommun, 
Hammartjärnen (Offerdals socken, Jämtland), sjö i Krokoms kommun, 
Lill-Hammartjärnen, sjö i Sollefteå kommun, 
Stor-Hammartjärnen, sjö i Sollefteå kommun,  (16,7 ha)
Hammartjärnarna, sjö i Jokkmokks kommun,  (4,65 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Chippiparai

Chippiparai är en hundras från Indien. Den är en jagande vinthund med ursprung i distrikten Thanjavur, Madurai och Tirunelveli i delstaten Tamil Nadu. Dagens chippiparai är resultatet av räddningsarbete sedan rasen närmast varit utdöd. Rasen är nationellt erkänd av den indiska kennelklubben The Kennel Club of India (KCI).

Källor
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, 
 Artikeln bygger delvis på material från artikeln motsvarande artikel på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).

Hundraser från Indien
Vinthundar
Elizabeth Gertrude Britton

Elizabeth Gertrude Britton, född Knight den 9 januari 1857 i New York, död den 25 februari 1934 i Bronx i New York, var en amerikansk bryolog. Hon och maken Nathaniel Lord Britton spelade viktiga roller i insamlandet till och bildandet av New York Botanical Garden.

Privatliv
Hon tillbringade sin barndom i Matanzas i Kuba och New York. Hon examinerades från Hunter College 1875 och gifte sig med Nathaniel Lord Britton den 27 augusti 1885.

Vetenskaplig karriär
Paret reste till Kew Gardens 1888, vilket födde hennes tankar på en liknande trädgård i New York. Hon specialiserde sig tidigt i bryologi och blev senare hederskurator för mossor vid Botaniska trädgården i New York och bildade Sullivant Moss Society, som senare blev American Bryological and Lichenological Society. 1902 grundade Britton Wildflower Preservation Society of America.

Elizabeth Gertrude Britton publicerade mer än 350 rapporter. Mossarten Bryobrittonia är uppkallad efter henne, liksom mossorna Dryopteris brittonae, Goniopteris brittonae, Thelypteris brittonae och orkidén Ponthieva brittonae.

Referenser

Noter

Amerikanska bryologer
Personer från New York
Kvinnor
Födda 1857
Avlidna 1934
Hampgöl

Hampgöl kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hampgölen, Småland, sjö i Torsås kommun, 
Hampgölen (Stjärnorps socken, Östergötland), sjö i Linköpings kommun, 
Hampgölen (Åtvids socken, Östergötland), sjö i Åtvidabergs kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hampsjön

Hampsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hampsjön, Småland, sjö i Emmaboda kommun, 
Hampsjön, Östergötland, sjö i Norrköpings kommun,  (18 ha)
Hampsjön, Närke, sjö i Hallsbergs kommun, 
Stora Hampsjön, sjö i Borlänge kommun,  (4,56 ha)
Hampsjön, Ångermanland, sjö i Kramfors kommun, 

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hannsjön

Hannsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hannsjön, Södermanland, sjö i Nyköpings kommun,  (9,95 ha)
Hannsjön, Västmanland, sjö i Sala kommun,  (18,6 ha)
Hannsjöarna (Näs socken, Jämtland, 699268-143989), sjö i Östersunds kommun,  (2,44 ha)
Hannsjöarna (Näs socken, Jämtland, 699287-143938), sjö i Östersunds kommun,  (14,9 ha)
Hannsjön, Ångermanland, sjö i Örnsköldsviks kommun,  (53,6 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hansjön

Hansjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hansjön, Västergötland, sjö i Karlsborgs kommun, 
Hansjön, Södermanland, sjö i Flens kommun och Katrineholms kommun,  (18,6 ha)
Hansjön, Uppland, sjö i Norrtälje kommun,  (45,1 ha)
Mellan-Hansjön, sjö i Kramfors kommun,  (26,8 ha)
Väster-Hansjön, sjö i Kramfors kommun,  (35,7 ha)
Ytter-Hansjön, sjö i Härnösands kommun,  (17 ha)

Se även
Hannsjön
Hanasjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hangasjärvi

Hangasjärvi kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hangasjärvi, Norrbotten, sjö i Pajala kommun,  (9,85 ha)
Hangasjärvet (Jukkasjärvi socken, Lappland, 753865-176671), sjö i Kiruna kommun,  (12,3 ha)
Hangasjärvet (Jukkasjärvi socken, Lappland, 753866-176610), sjö i Kiruna kommun,  (22,6 ha)
Hangasjärvi (Karesuando socken, Lappland, 755797-179425), sjö i Kiruna kommun,  (5,34 ha)
Hangasjärvi (Karesuando socken, Lappland, 757088-178212), sjö i Kiruna kommun,  (20,7 ha)

Finland
Hangasjärvi (sjö i Kuusamo, Norra Österbotten, Finland),  (60,7 ha)
Hangasjärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 68,45, long 23,38)
Hangasjärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 66,75, long 28,75)
Hangasjärvi (sjö i Finland, Norra Österbotten)
Hangasjärvi (sjö i Finland, Kajanaland)
Hangasjärvi (sjö i Finland, Kymmenedalen)
Alimmainen Hangasjärvi – en sjö i kommunen Posio
Ylimmäinen Hangasjärvi – en sjö i kommunen Posio

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hanhijärvi

Hanhijärvi kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Hanhijärvi (Hietaniemi socken, Norrbotten), sjö i Övertorneå kommun,  (5,04 ha)
Hanhijärvi (Junosuando socken, Norrbotten), sjö i Pajala kommun,  (5,38 ha)
Hanhijärvi (Tärendö socken, Norrbotten), sjö i Pajala kommun, 
Hanhijärvi (Övertorneå socken, Norrbotten), sjö i Övertorneå kommun, 
Hanhijärvet (Karesuando socken, Lappland, 758021-179924), sjö i Kiruna kommun,  (7,84 ha)
Hanhijärvet (Karesuando socken, Lappland, 758051-179927), sjö i Kiruna kommun,  (5,16 ha)
Hanhijärvi (Gällivare socken, Lappland, 746191-169202), sjö i Gällivare kommun, 
Hanhijärvi (Gällivare socken, Lappland, 748442-176210), sjö i Gällivare kommun,  (4,44 ha)
Hanhijärvi (Jukkasjärvi socken, Lappland), sjö i Kiruna kommun,  (6,18 ha)
Hanhijärvi (Karesuando socken, Lappland), sjö i Kiruna kommun,  (6,11 ha)
Iso Hanhijärvi, sjö i Kiruna kommun,  (9,08 ha)
Pikku Hanhijärvi, sjö i Kiruna kommun,  (5,38 ha)

Finland
Hanhijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 69,17, long 27,15)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 68,73, long 26,02)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 68,60, long 28,37)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Lappland, lat 67,82, long 25,42)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Norra Österbotten)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Södra Savolax)
Hanhijärvi (sjö i Finland, lat 61,40, long 27,28)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Birkaland)
Hanhijärvi (sjö i Finland, Södra Karelen)

Se även
Gåssjön

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hanstjärn

Hanstjärn kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Berg-Hanstjärnarna, sjö i Älvdalens kommun, 
Hanstjärnen, Dalarna, sjö i Vansbro kommun, 
Käll-Hanstjärnen, sjö i Malung-Sälens kommun, 
Spö-Hanstjärnen, sjö i Älvdalens kommun, 
Hanstjärnen (Färila socken, Hälsingland), sjö i Ljusdals kommun, 
Hanstjärnen (Hanebo socken, Hälsingland), sjö i Bollnäs kommun, 
Ol-Hanstjärnen, Hälsingland, sjö i Ljusdals kommun, 
Ol-Hanstjärnen, Härjedalen, sjö i Härjedalens kommun,  (5,54 ha)
Hanstjärnen (Hackås socken, Jämtland), sjö i Bergs kommun, 
Hanstjärnen (Offerdals socken, Jämtland, 706561-140418), sjö i Krokoms kommun, 
Hanstjärnen (Offerdals socken, Jämtland, 707099-140538), sjö i Krokoms kommun, 
Nils-Hanstjärnen, Jämtland, sjö i Bergs kommun, 
Nils-Hanstjärnen, Medelpad, sjö i Sundsvalls kommun, 
Nils-Hanstjärnarna (Junsele socken, Ångermanland, 708440-154656), sjö i Sollefteå kommun, 
Nils-Hanstjärnarna (Junsele socken, Ångermanland, 708484-154640), sjö i Sollefteå kommun,  (7,04 ha)
Hanstjärnen, Lappland, sjö i Vilhelmina kommun,  (7,75 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Rajapalayam (hundras)

Rajapalayam är en hundras från Indien. Den är en jagande vinthund namngiven efter staden Rajapalayam i distriktet Virudhunagar i delstaten Tamil Nadu. Rasen är ovanligt grovlemmad för att vara en vinthund. Färgen är elfenbensvit med rosa pigment. Den är mycket ovanlig och är föremål för räddningsarbete. Rasen är nationellt erkänd av den indiska kennelklubben The Kennel Club of India (KCI).

Källor
 Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, 
 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, 
 Elizabeth Paulose: Will the Indian dog have his day?, The Hindu 2012-02-07
 Artikeln bygger delvis på material från motsvarande artikel på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).

Hundraser från Indien
Vinthundar
Harasjön

Harasjön (Harasjö) kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Västra Harasjön, Blekinge, sjö i Olofströms kommun,  (6,87 ha)
Östra Harasjön, Blekinge, sjö i Olofströms kommun,  (10,5 ha)
Harasjö, sjö i Värnamo kommun,  (3,3 ha)
Harasjön (Södra Unnaryds socken, Småland), sjö i Gislaveds kommun och Hylte kommun,  (57 ha)
Harasjön (Villstads socken, Småland), sjö i Gislaveds kommun,  (49,4 ha)
Lilla Harasjön, sjö i Borås kommun,  (0,55 ha)
Stora Harasjön, sjö i Borås kommun,  (0,8 ha)
Västra Harasjön, Värmland, sjö i Hagfors kommun,  (56,9 ha)
Östra Harasjön, Värmland, sjö i Hagfors kommun,  (1,6 km²)
Harasjön, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (60,3 ha)

Se även
Harsjön
Haresjön, sjö i Bengtsfors kommun,  (1,01 km²)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Harrsjön

Harrsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Harrsjön, Dalarna, sjö i Älvdalens kommun,  (11,4 ha)
Lilla Harrsjön, sjö i Älvdalens kommun,  (65,2 ha)
Stora Harrsjön, sjö i Älvdalens kommun,  (76,6 ha)
Harrsjön (Alanäs socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun,  (71,8 ha)
Harrsjön (Bodsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun och Ånge kommun,  (2,55 km²)
Harrsjön (Hammerdals socken, Jämtland), sjö i Strömsunds kommun,  (50 ha)
Harrsjön (Ragunda socken, Jämtland), sjö i Ragunda kommun,  (11,4 ha)
Lill-Harrsjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun, 
Stor-Harrsjön, Jämtland, sjö i Bräcke kommun,  (13,7 ha)
Västra Harrsjön, sjö i Krokoms kommun,  (9,57 ha)
Östra Harrsjön, sjö i Krokoms kommun,  (7,49 ha)
Harrsjön, Västerbotten, sjö i Skellefteå kommun,  (29,9 ha)
Harrsjön, Norrbotten, sjö i Piteå kommun,  (25 ha)
Harrsjöarna, sjö i Dorotea kommun,  (9,2 ha)
Harrsjön (Dorotea socken, Lappland), sjö i Dorotea kommun,  (30,6 ha)
Harrsjön (Sorsele socken, Lappland), sjö i Sorsele kommun,  (10,7 ha)
Harrsjön (Stensele socken, Lappland), sjö i Storumans kommun,  (1,72 km²)
Harrsjön (Vilhelmina socken, Lappland), sjö i Vilhelmina kommun,  (20,6 ha)
Lill-Harrsjön, Lappland, sjö i Storumans kommun,  (10,5 ha)
Stor-Harrsjön, Lappland, sjö i Storumans kommun,  (54,7 ha)

Se även
Harrträsket
Harrtjärn
Harrejaure (samiska)
Harrejaurasj (samiska),  (15,2 ha)
Harrijaure (samiska),  (3,69 km²)
Harrok (samiska)
Harrokjaure (samiska)
Harrokjauratj (samiska),  (36,8 ha)
Harrokträsket (samiska/svenska),  (10,7 ha)
Harror (samiska),  (35,8 ha)
Harrur (samiska),  (1,12 km²)
Harrijärvi (finska)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn