kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Min så kallade pappa

Min så kallade pappa är en svensk dramafilm från 2014 i regi av Ulf Malmros. Den hade svensk biopremiär 19 september 2014. 

Jimmy Lagnefors, Klara och Johanna Söderberg skrev låten "Frozen Lake" speciellt till filmen som framfördes av First Aid Kit.

Handling 
Gravida Malin (Vera Vitali) har ingenstans att bo när hennes pojkvän Frank (Sverrir Gudnason) gör slut. Som sista utväg söker hon upp sin pappa Martin (Michael Nyqvist) trots att de aldrig har träffas. Han visar sig vara en arrogant och självupptagen skådespelare. Men innan Malin hinner berätta vem hon är drabbas Martin av en stroke.

När han vaknar upp så minns han inte vem han är – än mindre att han aldrig har träffat sin dotter. Malin ser då sin chans att göra om honom till den pappa hon alltid saknat. Hon lär Martin hur livet ska levas och gemensamt fabricerar de en lycklig barndom. Men när Martins minne börjar återvända så uppstår en konflikt mellan hans nya idylliska, men påhittade, liv – och hans gamla som är fyllt av svek gentemot dottern. Vilket liv ska han välja? Det riktiga eller det påhittade?

Rollista 

Michael Nyqvist – Martin 
Vera Vitali – Malin  
Lotta Tejle – terapeut 
Johannes Brost – Franks pappa
Sverrir Gudnason – Frank 
Henrik Dorsin – Lasse
Martin Aliaga – läkare 
Josefin Neldén – sjuksköterska
 Källa Bie - Barnmorska BB
 Tova Magnusson - Barnmorska BVC
 Kjell Wilhelmsen - Kurator
 Lea Heed - Linnea
 Jonathan Szücs Blomqvist - Ludwig
 Gunilla Bergerham - Rektor
 Beatrice Evang - Malin 5 år 
 Moa Silén - Malins Mamma
 Jimmy Lindström - Servitör
 Dan Turdén - Inspicient 
 Jakob Fahlstedt - Brandman
 Jonathan Silén - Man i port
 Cicilia Hjalmarsson-Milldoff - granne
 Hanna Björn - Hanna Berg
 Hanna Ullestam - Städerska
 Lisa Henni - gäst på fest
 Bengt Fröderberg - Taxichaufför

Produktion 
Filmen är inspelad i Studio Fares i Uddevalla och i Trollhättan, Stockholm och Vänersborg.

Utmärkelser 
Vera Vitali nominerades till en guldbagge 2015 för Bästa kvinnliga huvudroll.

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska filmer 2014
Filmer i regi av Ulf Malmros
Uddevalla på film
Trollhättan på film
Per Wendel-priset

Per Wendel-priset, eller "Per Wendels pris till årets nyhetsjournalist", är ett pris som delas ut årligen av tidningen Expressen till en journalist som "verkar i Per Wendels anda". Priset ges inte för enskilda scoop utan pristagaren ska ha varit verksam under en längre tid. Det instiftades 2005 i samband med Wendels begravning. Prissumman är på 100 000 kr.

Pristagare
2006: Fredrik Sjöshult
2007: Jan Mosander
2008: Anna Jaktén
2009: Christian Holmén och Micke Ölander
2010: Janne Josefsson
2011: Anette Holmqvist
2012: Hannes Råstam
2013: Mats-Eric Nilsson
 2014: Carolina Neurath
 2015: Richard Aschberg
 2016: Olof Lundh
 2017: Magda Gad
2018: Katarina Gunnarsson
2019: Linda Hedenljung
2020: Åsa Erlandsson
2021: Martin Schibbye
2022: David Baas

Källor

Journalistpriser
Priser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 2006
Perchtoldsdorf

Perchtoldsdorf är en köpingskommun i distriktet Mödling i förbundslandet Niederösterreich cirka 12 kilometer sydväst om centrala Wien. Kommunen har  invånare (). Perchtoldsdorf nämndes för första gången i ett dokument från år 1140.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Niederösterreich
Kommuner i Niederösterreich
Kan du vissla Johanna? (sång)

"Kan du vissla, Johanna?" är en sång med musik av Sten Axelson, och text av Åke Söderblom. 
Idén till visan fick de från den bohuslänska snapsvisan Kan du hutta Johanna?.
Den spelades ursprungligen in av diverse artister 1932. 

Sången har översatts till ett antal olika språk, däribland tyska och finska. Den tyska versionen, "Kannst du pfeifen, Johanna?" framfördes 1934 av Max Hansen och Edith Schollwer. Den finska versionen, "Voitko vislata Hanna?" framfördes för första gången 1934 av Arvi Hänninen och 1977 av Henry Theel och Ragni Malmstén. Även den svenska versionen har framförts av bland andra Theel och Hänninen.

Källor

Fotnoter

Svenska sånger
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1932
Vennerman & Winge

Vennerman & Winge är en svensk TV-serie i tre delar från 1992, regisserad av Gösta Ekman och Marie-Louise Ekman. Ekman spelar även en av seriens huvudroller mot bland andra Mathias Henrikson, Michael Segerström och Kent Andersson.

Rollista 
 Gösta Ekman	– Eskil Vennerman/fru Vennerman
 Mathias Henrikson	– Ripp
 Michael Segerström – Lillan
 Kent Andersson – Henrik/Henriks mamma
 Lena Nyman – Henriks syster
 Lars Dejert – Henriks pappa/servitör
 Sune Mangs – blyg pojke/festarrangören
 Åke Pallarp	
 Per-Olof Ultvedt	
 Harald Lyth	
 Kjell Strandqvist	
 Sverker Broström
 Lovisa Bergenstråhle – bullbiträde

Om serien 
Vennerman & Winge producerades av Pia Ehrnvall för Sveriges Television AB Kanal 1. Manus skrevs av Marie-Louise Ekman och serien fotades av Lars Palén. Scenograf var Eva Norén, klippare Louise Brattberg och kompositör Benny Andersson. Serien visades mellan den 15 och 29 november 1992 i Kanal 1. Avsnitten heter i tur och ordning Eskil Vennermans barndom, Fruarna Vennerman och Winge och På okänd ort.

Referenser 

Svenska TV-serier från 1990-talet
Svenskspråkiga TV-serier
TV-seriestarter 1992
TV-serieavslutningar 1992
Kan du vissla Johanna (bok)

Kan du vissla Johanna är en bok skriven av Ulf Stark. Den utkom 1992 Boken nominerades 1992 till Augustpriset, och fick även priser och utmärkelser som Heffaklumpen och Deutscher Jugendliteraturpreis. Den är illustrerad av Anna Höglund och utgiven på Bonnier Carlsen Bokförlag.

Samtidigt som Stark skrev boken påbörjade han manuset till filmversionen Kan du vissla Johanna?, som hade premiär 1994.

Handling
Ulf har berättat för Berra om sin morfar. Berra vill också ha en morfar och vet precis hur han ska vara. De båda kompisarna besöker äldreboendet för att hitta en lämplig morfar till Berra.

Om boken 
Berättelsen är delvis självbiografisk har Ulf Stark berättat i intervju. Rollpersonen Ulf är baserad på honom själv, medan Berra är påhittad. Stark bodde nära ett äldreboende som barn och Stureby äldreboende fick vara modell för boken. Titeln på boken kommer ursprungligen från visan Kan du vissla Johanna? som förekommer i berättelsen.

Källor

Skönlitteratur 1994
Svensk skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av Ulf Stark
Fisksjön

Fisksjön kan syfta på:
Fisksjön, Karlskoga, stadsdel i Karlskoga, 
 
Fisksjön kan också syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Fisksjön, Östergötland, sjö i Finspångs kommun,  (26,6 ha)
Lilla Fisksjön, sjö i Norrköpings kommun, 
Stora Fisksjön, sjö i Norrköpings kommun, 
Fisksjön, Värmland, sjö i Karlskoga kommun,  (20,3 ha)
Fisksjön, Hälsingland, sjö i Hudiksvalls kommun, 
Fisksjön (Föllinge socken, Jämtland), sjö i Krokoms kommun,  (92,6 ha)
Fisksjön (Håsjö socken, Jämtland), sjö i Bräcke kommun,  (4,23 km²)
Västra Fisksjön, sjö i Ragunda kommun,  (65 ha)
Östra Fisksjön, sjö i Ragunda kommun,  (45,6 ha)
Fisksjön, Ångermanland, sjö i Sollefteå kommun,  (21 ha)
Fisksjön (Umeå socken, Västerbotten, 707288-171382), sjö i Umeå kommun,  (73,8 ha)
Fisksjön (Umeå socken, Västerbotten, 708929-170557), sjö i Umeå kommun,

Se även
Kalajärv

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Jånni Balle

Jånni Balle är en sång skriven av Magnus Uggla och Anders ”Henkan” Henriksson, och ursprungligen inspelad av Magnus Uggla 1993 på albumet Alla får påsar. Singeln nådde som högst en 25:e-plats på den svenska singellistan, och sången blev även 59:e mest framgångsrika melodi på Trackslistan under 1993.

Listplaceringar

Källor
Svensk mediedatabas, läst 14 januari 2014

Fotnoter

Låtar av Anders Henriksson
Låtar av Magnus Uggla
Låtar framförda av Magnus Uggla
Musiksinglar 1993
Singlar utgivna på Sony Music
Svenskspråkiga sånger
Strömsö (olika betydelser)

Strömsö kan syfta på:

Strömsö – ett finländskt tv-program
Strömsö, Lidingö – en ö i Lidingö kommun i Sverige
Strømsø – en stadsdel i Drammen i Norge
Strömsö, Raseborg, en ö i Nyland i Finland.

Se även
Streymoy
Strömsholmen
Eva Johanson

Eva Astrid Maria Johanson, född 13 september 1924 i Stockholm, död 11 januari 2010, var en svensk psykiater. 

Efter studentexamen i Linköping 1944 blev Eva Johanson medicine kandidat i Stockholm 1946, medicine licentiat 1951, medicine doktor 1962 och docent i psykiatri vid Uppsala universitet 1964. Hon var underläkare vid Lillhagens sjukhus och Sahlgrenska sjukhuset i Göteborg 1951–60, t.f. biträdande och biträdande överläkare vid psykiatriska kliniken vid Akademiska sjukhuset i Uppsala 1961–69, överläkare vid statens rättspsykiatriska klinik i Uppsala 1969–72, docent i psykiatri, särskilt rätts- och socialpsykiatri, vid Umeå universitet från 1973 samt överläkare vid statens rättspsykiatriska station i Umeå från 1972. Hon var ledamot av Socialstyrelsens vetenskapliga råd 1972–87.

Bibliografi 
 A study of schizophrenia in the male : a psychiatric and social study based on 138 cases with follow up  (1958)
 Studier över schizofrena och schizofreniforma psykoser hos män (akademisk avhandling, 1961)
 Mild paranoia: description and analysis of fifty-two in-patients from an open department for mental diseases (1964)
 Background and development of youth-prison inmates: a long-term, follow-up study of 128 consecutive inmates and of a control group (1974)
 Recidivistic criminals and their families: morbidity, mortality and abuse of alcohol: a longitudinal study of earlier youth prison inmates and of a control group and their families in three generations (1981)

Källor 
 
 
 Uppsala universitet: Doktorspromotionen fredag 1 juni 2012, sid. 46

Svenska psykiatrer
Personer verksamma vid Umeå universitet
Läkare från Stockholm
Födda 1924
Avlidna 2010
Kvinnor
Lindenau

Lindenau kan syfta på:

Geografi

Polen
 Lindenau – det tidigare tyska namnet för en kommun i Schlesien i nuvarande , se Lipniki
 Lindenau, Kreis Heiligenbeil i Ostpreussen – det tidigare tyska namnet för en ort i Powiat Braniewski, Ermland-Masuriens vojvodskap, se Lipowina
 Lindenau, Kreis Gerdauen i Ostpreussen – det tidigare tyska namnet för en by i Powiat Bartoszycki, Ermland-Masuriens vojvodskap, se Lipica, Sępopol

Ryssland
Gross Lindenau – det tidigare tyskt namn för en ort i Kaliningrad oblast, se Oserki

Tjeckien
 Lindenau – det tyska namnet för en ort i kommunen Cvikov i Böhmen, se Lindava
 Lindenau – det tyska namnet för en ort i kommunen Potštát i Mähren, se Lipná

Tyskland 
Lindenau (Oberlausitz) – en ort och en kommun i Landkreis Oberspreewald-Lausitz, Brandenburg
 Lindenau, Achslach – en ort i kommunen Achslach, Landkreis Regen, Bayern
 Lindenau, Bad Colberg-Heldburg – en stadsdel i staden Bad Colberg-Heldburg, Landkreis Hildburghausen, Thüringen
 Lindenau, Dermbach – en ort i kommunen Dermbach, Wartburgkreis, Thüringen
 Lindenau, Leipzig – en stadsdel i Leipzig, Sachsen
 Lindenau, Radebeul – en stadsdel i Radebeul, Landkreis Meissen, Sachsen.
 Lindenau, Rammingen – en ort i kommunen Rammingen, Alb-Donau-Kreis, Baden-Württemberg
 Lindenau, Scheidegg – en ort i köpingen Scheidegg, Landkreis Lindau, Bayern
 Lindenau, Schneeberg – en stadsdel i staden Schneeberg, Erzgebirgskreis, Sachsen
 Lindenau, Sontra – en stadsdel i staden Sontra, Werra-Meissner-Kreis, Hessen

USA 
Lindenau, Texas – en stad i Texas

Personer 
Lindenau är ett tyskt efternamn.
 von Lindenau ‒ en tyska adelssläkt
 Bernhard von Lindenau (1779-1854), sachsisk politiker och astronom.

Företag 
 Lindenau (varv) ‒ skeppsvarv och maskinfabrik i Kiel, Schleswig-Holstein, Tyskland.

Astronomiska objekt 
 Lindenau (månkrater) ‒ döpt efter Bernhard von Lindenau
 9322 Lindenau ‒ en asteroid i huvudbältet
Ellen Nisbeth

Ellen Maria Nisbeth, född 16 juni 1987 i Uppsala, är en svensk violast.

Biografi
Nisbeth har sin utbildning från Kungl. Musikhögskolan i Stockholm, Norges Musikhögskola och Royal College of Music, London, med professor Peter Herresthal som huvudlärare.

Hon har framträtt som solist med bland annat Trondheim Symfoniorkester, Bergen Filharmoniske Orkester, Orkester Norden, Sveriges Radios symfoniorkester, Kringkastingsorkestret, Dalasinfoniettan och Göteborgs Symfoniker.

Nisbeth är också kammarmusiker och har spelat på bland annat Festspillene i Bergen, Verbier Festival, Risør Kammermusikkfestival, Trondheim Internasjonale Kammermusikkfestival, Stavanger Kammermusikkfestival, Oslo Kammermusikkfestival, Vinterfest och Raumo Festivo.

Utöver att hon är verksam som solist och kammarmusiker, är Nisbeth anställd som undervisningsassistent vid Norges Musikkhøgskole.

Utmärkelser
2012 vann Ellen Nisbeth Kungliga Musikaliska Akademiens solistpris, som första altviolinist någonsin. "Motiveringen handlade om hur hon sätter musiken i fokus med sin fullödiga teknik och hur hon skapar en ärlig kommunikation med publiken genom sin starka scennärvaro." 

2013 vann hon Den norske solistpris.

2014 tilldelat Giresta kyrkas stipendium från Anders Walls Stiftelser.

År 2023 tilldelades Ellen Nisbeth Sixten Gemzéus stora musikstipendium.

Se även
Släkten Nisbeth

Referenser

Noter

Externa länkar

Ellen Nisbeths officiella webbplats

Svenska violaster
Musiker från Uppsala
Födda 1987
Levande personer
Kvinnor
Wallumner
Personer verksamma vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
Coswig (Anhalt)

Coswig, formellt Coswig (Anhalt), är en stad i Landkreis Wittenberg i det tyska förbundslandet Sachsen-Anhalt. Coswig nämns för första gången i ett dokument från år 1187.

Administrativ indelning 
Följande orter är alla tidigare kommuner med årtalet de uppgick i Coswig (Anhalt). De utgör idag administrativa stadsdelar (Ortschaft) i stadskommunen Coswig (Anhalt):

Historia 

Borgen Cossewiz omnämns första gången 1187. Eventuellt har denna föregåtts av en slavisk befästning, men inga säkra indikationer finns på någon sådan. Staden omnämns som oppidum (småstad) år 1215 och var då de askaniska furstarnas viktigaste stad norr om Elbe.

Staden fick redan på 1500-talet sitt dricksvatten genom en vattenledning från Wörpen. Under denna tid var vävning, krukmakeri och jordbruk, bland annat humleodling, de viktigaste näringarna.

Staden förstördes till stor del under Schmalkaldiska kriget av spanska trupper. Staden tjänade även som tillfälligt högkvarter för Albrecht von Wallenstein under trettioåriga kriget.

Från 1603 till 1793 var staden en del av furstendömet Anhalt-Zerbst. Stadens nuvarande barockslott byggdes 1667–1677 och var fram till 1800-talet änkesäte för furstendömet. Medan nordflygeln innehåller element av renässansarkitektur är hela slottsensemblen huvudsakligen inspirerad av fransk barockarkitektur. Slottet byggdes 1874 delvis om till fängelse med bland annat en utbyggnad av sydflygeln.

Slottsfängelset var under Nazityskland starkt överbelagt, med 900 istället för 300 fångar, många av dem politiska. I lägerannexet Griebo dog omkring 300 av 850 av fångarna på grund av de svåra förhållandena. I staden fanns även hundratals krigsfångar som användes som tvångsarbetare. I sprängämnesfabriken Westfälisch-Anhaltischen Sprengstoff AG (WASAG) skedde 1944 en detonation som krävde många tvångsarbetares liv.

Staden firade sitt 800-årsjubileum 1987.

Staden tillhörde fram till 2007 Landkreis Anhalt-Zerbst men är sedan 2007 en del av Landkreis Wittenberg. Slottet såldes 2006, för att omvandlas till ett kulturcentrum. I samband med ombyggnaden avlägsnades 1800-talstillbyggnaderna på slottets sydflygel för att återställa slottets ursprungliga utseende.

Kända Coswigbor 
 Hermann Cohen (1842-1918), filosof.
 Barbara Höll (född 1957), politiker för Die Linke.
 Manfred Kuschmann (1950-2002), friidrottare, långdistanslöpare, EM-segrare 1974 på 10 000 meter.
 Rudolf Oeser (1858-1926), journalist och politiker.

Källor

Noter 

Kommuner och städer i Landkreis Wittenberg
Kristina Ohlsson

Kristina Maria Ohlsson, född 2 mars 1979 i Kristianstad, är en svensk författare och säkerhetspolitisk analytiker.

Biografi 
Kristina Ohlsson växte upp i Kristianstad och flyttade sedan till Stockholm, där hon studerade statsvetenskap. Därefter har hon arbetat som framför allt säkerhetspolitisk analytiker och rådgivare för Säkerhetspolisen, Rikspolisstyrelsen, Utrikesdepartementet, Försvarshögskolan samt fram till 2012 som "Counter Terrorism Officer" på OSSE i Wien; därefter bosatt i Stockholm. Hon har även skrivit facktexter om Mellanösternkonflikten och EU:s utrikespolitik. 2009 förverkligade hon sin barndomsdröm att bli skönlitterär författare med utgivningen av sin romandebut, Askungar. Därefter har hon skrivit ytterligare ett antal böcker inom kriminalroman-genren för Piratförlaget, översatts till över 20 språk och väckt internationell uppmärksamhet.

År 2013 debuterade hon som barnboksförfattare med spänningsboken Glasbarnen, för vilken hon tilldelades Sveriges Radios Barnens romanpris 2013.

Bibliografi

Fredrika Bergman som huvudperson 
2009 – Askungar
2010 – Tusenskönor
2011 – Änglavakter
2012 – Paradisoffer
2013 – Davidsstjärnor
2017 – Syndafloder

Martin Benner som huvudperson 
2014 – Mannen utan sorg
2014 – Lotus Blues
2015 – Mios Blues
2019 – Henrys hemlighet

August Strindberg som huvudperson 

 2020 – Stormvakt
2021 – Isbrytare
2022 – Skuggläge

Glasbarnen 
2013 – Glasbarnen (barn-/ungdomsbok)
2014 – Silverpojken (barn-/ungdomsbok)
2015 – Stenänglar (barn-/ungdomsbok)

 Zombiefeber
2016 – Zombiefeber (barn-/ungdomsbok)
2017 - Varulvens hemlighet (barn-/ungdomsbok)
2018 - Mumiens gåta (barn-/ungdomsbok)

 Övriga, fristående böcker 
2014 – Den bekymrade byråkraten : en bok om migration och människor2015 – Mysteriet på Hester Hill (barn-/ungdomsbok)
2016 – Sjuka själar2016 – Det magiska hjärtat (barn-/ungdomsbok)2017 - Mysteriet på Örnklippan (barn-/ungdomsbok)2019 - Mysteriet på Ödeborgen (barn-/ungdomsbok)2020 - Spökhusets hemlighet (barn-/ungdomsbok) Priser och utmärkelser 
2013 – Barnens romanpris för Glasbarnen2014 – BMF-plaketten "Din bok - vårt val" för Silverpojken2014 – Bokjuryn 10-13 för Silverpojken''

Källor

Externa länkar 
Piratförlaget, Fakta om Kristina Ohlsson
Lilla Piratförlaget, om Kristina Ohlsson
Bokförlaget Forum, om Kristina Ohlsson
Kristina Ohlsson, Libris

Svenska kriminalförfattare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska statsvetare
Författare från Kristianstad
Kvinnor
Födda 1979
Levande personer
Fredrik Ingier

Fredrik Ingier, född den 11 februari 1805 i Ullensaker, död den 28 juni 1882 i Skedsmo, var en norsk präst och teologisk författare.

Ingier blev teologie kandidat 1825, 1831 kyrkoherde i Vinje, senare i Ramnes och 1849 i Skedsmo. Ivrig anhängare av Grundtvigs kyrkliga åskådning, uppträdde Ingier på 1850-talet i litteraturen mot prästen Gustav Adolph Lammers och den av honom framkallade rörelsen. På 1860-talet opponerade han både skriftligen och muntligen mot teologiska fakulteten vid universitetet och den i norska kyrkan rådande pietistiska riktningen.

Källor 

 

Norska präster under 1800-talet
Norska fackboksförfattare
Danskspråkiga fackboksförfattare
Norska författare under 1800-talet
Personer från Ullensakers kommun
Födda 1805
Avlidna 1882
Ugglan
Män
Palgrave

Palgrave kan syfta på:

Geografi 
 Palgrave, Norfolk 
 Sporle with Palgrave - en civil parish i Norfolk, England
 Palgrave, Suffolk - en ort och civil parish i Suffolk

Personer med efternamnet Palgrave 
 Francis Palgrave (1788–1861), brittisk historiker
 Francis Turner Palgrave (1824–1897),  brittisk kritiker och poet
 Reginald Francis Douce Palgrave (1829–1904), brittisk ämbetsman
 Robert Harry Inglis Palgrave (1827–1919), brittisk bankir och författare
 William Gifford Palgrave (1826–1888), brittisk arabist

Företag 
 Palgrave Macmillan, bokfölag som 2000–2002 gick under namnet Palgrave

Se även 
 John Palsgrave (död 1554), engelsk lärd

Engelska efternamn
Efternamnsförgreningssidor
Skärgårdsmuseet

Skärgårdsmuseet kan syfta på:
Dalarö skärgårdsmuseum på Dalarö i Sverige, se Dalarö tullhus 
Hammarö skärgårdsmuseum i Hammarö kommun i Sverige 
Houtskärs skärgårdsmuseum i Näsby i Houtskär i Pargas i Finland 
Junköns skärgårdsmuseum på Junkön i Luleå i Sverige 
Skärgårdsmuseet, Lappo i Lappo på Åland 
Skärgårdsmuseet i Gamla Oxelösund i Oxelösund i Sverige 
Pentala skärgårdsmuseum på Pentala i Esbo i Finland, som Esbo stadsmuseum planerar att öppna 2018 
Rönnäs skärgårdsmuseum i Pernå i Östnyland i Finland 
Sankt Anna skärgårdsmuseum i Tyrislöt, Norra Finnö i Sankt Anna skärgård i Sverige 
Skärgårdsmuseet, Värmdö i Stavsnäs by i Sverige 

Arbetslivsmuseer i Sverige
Francis Palgrave

Sir Francis Palgrave, född i juli 1788 i London, död den 6 juli 1861 i Hampstead, var en engelsk historieskrivare, far till Francis Turner, William Gifford, Inglis och Reginald Palgrave.

Palgrave var son till en rik judisk börsmäklare, Meyer Cohen, och bar namnet Cohen till 1823, då han övergick till kristendomen och fick tillåtelse att anta sin svärmors släktnamn Palgrave. Han blev 1827 advokat, sysslade som sådan främst med genealogiska tvister och bedrev omfattande antikvariska och genealogiska studier. Palgrave utgav åren 1827-37 för arkivkommissionens räkning flera stora aktsamlingar (Parliamentary Writs, Rotuli curiae regis med flera), erhöll 1832 knightvärdighet och var från 1838 till sin död vice riksarkivarie. I The rise and progress of the english commonwealth (2 band, 1832) gav han en översiktlig framställning av medeltida engelska statsinstitutioner, och genom History of the Anglo-saxons (1831; 6:e upplagan 1887) samt History of Normandy and England (4 band, 1851-64; går till 1101) bidrog han kraftigt att popularisera kännedomen om den äldre engelska medeltidshistorien.

Källor

Noter

Engelska historiker
Engelska arkivarier
Personer i Storbritannien under 1800-talet
Personer från London
Födda 1788
Avlidna 1861
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Johannes Hubertus Leonardus de Haas

Johannes (Jan) Hubertus Leonardus de Haas, född den 25 mars 1832, död den 4 augusti 1908 i Königswinter, var en holländsk målare.

Lärjunge till van Os i Haarlem, kom han 1857 till Bryssel och hade där stor framgång, särskilt 1861 med tavlan Efter en översvämning. Han var överlägsen i skildringen av den holländska naturen, som livades av hästar, oxar, kor och åsnor.

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Nederländska landskapsmålare
Nederländska målare under 1800-talet
Födda 1832
Avlidna 1908
Män
Ugglan
Nederländska målare under 1900-talet
John Palsgrave

John Palsgrave, född omkring 1485, död 1554, var en engelsk fonetiker.

Palsgrave var verksam som präst och lärare. Bland hans arbeten kan särskilt nämnas Lesclarcissement de la langue francoyse (1530; ånyo utgiven 1852).

Källor 
 

Engelska romersk-katolska präster
Engelska filologer
Romanister
Fonetiker
Alumner från Paris universitet
Personer under Tudoreran
Födda 1480-talet
Avlidna 1554
Män
Ugglan
Engelska präster under 1500-talet
Friedrich Joseph Haass

Friedrich Joseph Haass (ryska: Фёдор Петрович Гааз, Fjodor Petrovitj Gaaz), född den 10 augusti 1780 i Münstereifel nära Köln, död den 16 augusti 1853, var en tyskfödd rysk fängelseläkare och filantrop.

Haass blev 1806 överläkare vid Pavlovska sjukhuset i Moskva. Hans utnämning till ordförande i sällskapet för fängelsevård (1829) hade ett epokgörande inflytande på den ryska rättsmedicinen och fångvården genom en mängd praktiska reformer ur sanitär och sedlig synpunkt, särskilt i fråga om det sibiriska deportationssystemet. Genom personlig beröring med fångarna, brevväxling med mera fick Haass en djup inblick i fångarnas andliga och materiella förhållanden och kallades av dem "den helige doktorn" på grund av sin outtröttliga hjälpsamhet och givmildhet. Med enskilda medel grundlade han i Moskva ett fattigsjukhus (Gaazovskaja), som senare fick namnet "Kejsar Alexander III:s sjukhus". Där hade han en oerhört stor kostnadsfri praktik. År 1848 lugnade han den genom koleran uppskrämda befolkningen genom tal på gatorna och genom att under bar himmel sätta sig i ett badkar, där en kolerapatient nyss avlidit. Haass skrev Ma visite aux eaux d'Alexandre en 1809-10 (en studie av de kaukasiska mineralkällorna) och Appel aux femmes (postum).

Källor

Externa länkar

Ryska läkare
Personer i Ryssland under 1800-talet
Födda 1780
Avlidna 1853
Män
Ugglan