kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Viborgs dominikankyrka

Viborgs landsförsamlings kyrka ligger i stadsdelen Fästningen i Viborg i den del av Karelen som Finland avträdde till Sovjetunionen efter andra världskriget.

Från klosterkyrka till luthersk församlingskyrka
Kyrkan uppfördes 1481 i Viborg för dominikanklostret. Efter reformationen fungerade kyrkan som spannmålslager tills den år 1617 renoverades som gemensam finsk kyrka för Viborgs stads och sockens församling. Efter freden i Nystad blev den också hemkyrka för den svenska församlingen. Ryssarna gjorde dåvarande domkyrkan till en ortodox kyrka. Kyrkan brann 1738 och byggkostnaderna ledde till slitningar mellan församlingarna. För den svenska församlingen blev Petrus Pauluskyrkan klar år 1799. År 1881 delades den finska församlingen i en stads- och en landsförsamling. Kyrkan blev landsförsamlingens kyrka.

Ändrad form

Arkitekterna Anders Granstedt och Carl Ludvig Engel stod för den stora ombyggnaden 1828-1833 då den medeltida kyrkan fick en empirstil.  Takets lutning sänktes, fönster och dörrar förstorades. De medeltida valven och pelarna revs. Läktare byggdes. De bars upp av tjocka pelare. Efter ändringarna hade kyrkan tre skepp. Den planerade tvärskeppet förverkligades inte.

Rådstornet från 1470-1480 fungerade som klockstapel. Tornet utgjorde ursprungligen tillsammans med Runda tornet ett torn i Viborgs stadsmuren. Altartavlan hade målats av O. Elfström år1833 med motivet Kristi uppståndelse. Altaruppsättningen bestod av två korintiska pelare på båda sidan om tavlan. Mellan pelarna fanns tavlor med änglar. Orgeln hade 27 stämmor.

Krigstiden
Under de ryska bombningarna av Viborg 10 februari 1940 träffades kyrkan och brann.  De stadiga stenmurarna blev stående. Klockstapelns tak förstördes när de finländska trupperna återintog staden i fortsättningskriget 1941. 

Arkitekt Martti Paalanen kontaktades för att leda återuppbyggandet. Innan Viborg skulle överlämnas till Sovjet hann man bara lägga tak och sätta in nya dörrar och fönster.

I dag
Ryssarna förvandlade kyrkan till en fabrik för elektriska komponenter. År 1989 uppstod en brand som förstörde kyrkan. Efter branden står ytterväggarna oskyddade. Författaren Lempi Jääskeläinen skriver i boken Viipuri ennen ja nyt (1941) att någon from munk i kyrkans gavel hackat in en löfte att kyrkan skall stå för evigt.

Se även
Lista över Finlands medeltida stenkyrkor

Källor
Webbkällor
 Läst 26 december 2013.

Litteratur
 Koponen Paavo, Karjalan kirkkokummut. Tammi, Sulkava 1999. 
 Karjalan luterilaiset kirkot ja seurakuntien pyhät esineet, red.: Soile Rinno och Minna Laukkanen. Etelä-Karjalan taidemuseon julkaisuja 18:1a, Jyväskylä 1997.

Externa länkar
 Bilder på kyrkor i de avträdda områdena
  Viborgs landsförsamlings kyrka i det virtuella Viborg

Medeltidskyrkor
Viborgs landskommun
Kyrkobyggnader i Viborg, Ryssland
Kyrkobyggnader invigda under 1400-talet
Fritz Wiesel

Fritz Samuel Wiesel, född 19 augusti 1886 i Nöbbele församling, Kronobergs län, död 20 september 1972 i Lidingö församling, Stockholms län var en svensk psykiater. Han var far till  Torsten Wiesel och Frits-Axel Wiesel.

Wiesel blev farmacie kandidat 1909, medicine kandidat i Lund 1913 och medicine licentiat i Stockholm 1918. Han var amanuens i anatomi 1911–12, amanuens och extra läkare vid Stockholms hospital (Konradsberg) 1916 och 1917, innehade provinsialläkarförordnanden 1918 och 1919, var underläkare vid Långbro sjukhus 1919–22, hospitalsläkare av andra klassen vid Uppsala hospital 1922–25, av första klassen vid Lunds hospital 1925–27 och överläkare vid Långbro sjukhus 1928–32.

Wiesel, som var ledamot av byggnadskommittén för Beckomberga sjukhus 1929–37, var styresman och överläkare vid detta sjukhus 1932–53 och för Håga sjukhus 1953–55. Han var sekreterare i Stockholms sjukhusläkarförening 1930–40, ledamot av styrelsen för statens tvångsarbetsanstalt i Svartsjö 1939, ordförande i Svenska psykiatriska föreningen 1939–42 samt suppleant i sinnessjuknämnden 1942 och ledamot där 1945–55. Wiesel utgav vetenskapliga skrifter, särskilt rörande den progressiva paralysen.

Källor

 Wiesel, Fritz S, i Vem är vem, Stor-Stockholm, 1962

Noter

Svenska psykiatrer
Personer från Nöbbele socken
Födda 1886
Avlidna 1972
Män
Åsele kommunlista

Åsele kommunlista (åkl) var ett lokalt politiskt parti som var registrerat för val till kommunfullmäktige i Åsele kommun 2010. Partiet bildades genom ett samgående av Moderaterna, Centerpartiet, Kristdemokraterna, Åselepartiet och Folkpartiet. Partiet ställde inte upp i valet 2014. Partiet var procentuellt sett Sveriges största renodlade kommunparti i valet 2010.

Valresultat

Se även
 Lista över politiska partier i Sverige

Källor

Externa länkar
 Åsele kommunlista – officiell webbplats
 Valresultat i val till Åsele kommunfullmäktige 2010

Lokala politiska partier i Sverige
Åsele kommun
Lilla Bommens torg

Lilla Bommens torg är ett torg i stadsdelen Gullbergsvass i centrala Göteborg. Torget är numrerat 2, 6 och 10, med fastighetsbeteckningarna Gullbergsvass 703:48, 703:49 respektive 703:45. Vid torgets östra del finns huvudsakligen tilläggsplatser för passagerarfärjor.

Historia
Torget fick sitt namn 1883 efter läget vid Lilla Bommens hamn. Namnet förekommer i Göteborgs Adress- och Industrikalender första gången 1884, "--, mellan Lilla Bommens hamn, Göta elf och Bergslagsbanans område." Det kom till genom att vallgraven från Fattighusån till Lilla Bommen fylldes igen år 1878, då ett större område nordost om hamnen skapades. År 1843 utarbetades den hamnplan som omfattade Stora och Lilla Bommens hamnar med sina strandområden. En ny hamnplan tillkom 1857, främst på grund av järnvägarnas framväxt och Västra stambanan beräknades medföra stora trafikökningar för Göteborg. Här ingick en fortsatt utbyggnad kring Stora- och Lilla Bommens hamnar, från Järnvågen strax väster om Vallgraven, till den västra delen av Gullbergskajen i öster, direkt norr om Lilla Bommens torg. Dessa arbeten var klara kring 1874.

Järnvägen
Bergslagsbanan medförde att Gullbergskajen byggdes ut åt öster och den nya banans hamnspår förlades dit. Hamnbanan på Gullbergskajen stod klar 1879, då Bergslagsbanan invigdes i sin helhet. För Västgötabanan uppfördes ett stationshus vid torgets södra del. Det stod klart i juli år 1900 efter ritningar av Adrian C. Peterson. Byggnaden revs 1965, efter att bland annat ha varit polisstation på 1930-talet. Från omkring 1880 och fram till sent 1950-tal gick järnvägsspår över området.

Barken Viking
Sedan 1994 ligger Barken Viking förtöjd längs Gullbergskajen, vid torgets norra del med nummer 10 som adress.

Kajskjulen
Kajskjul 205 heter det södra av torgets två äldre magasinsbyggnader, uppförda någon gång mellan 1925 och 1927. Det norra heter Kajskjul 207, och innehåller numera en cirka 400 kvadratmeter stor eventlokal. De båda byggnaderna är cirka 40 meter långa och 15 meter breda.

Källor
Göteborgs gatunamn : 1621 t o m 2000, Greta Baum, Tre Böcker Förlag, Göteborg 2001 , s. 190

Externa länkar
hitta.se, Lilla Bommens torg
Göteborgs stadsmuseum. Foto: Lilla Bommens torg med de båda kajskjulen (1952).

Torg i Göteborg
Gullbergsvass
Kyneatal

Kyneatal är inom matematiken heltal på formen

.

En ekvivalent formel är

.

Det indikerar att ett Kyneatal är den n:te fjärde potensen plus det (n + 1):te Mersennetalet. Kyneatalen studerades av Cletus Emmanuel.

De första Kyneatalen är:

7, 23, 79, 287, 1087, 4223, 16639, 66047, 263167, 1050623, 4198399, 16785407, 67125247, 268468223, 1073807359, 4295098367, 17180131327, 68720001023, 274878955519, 1099513724927, 4398050705407, 17592194433023, …

Egenskaper 
Den binära representationen av Kyneatal inleds med en etta, följt av n − 1 på varandra följande nollor, följt av n + 1 på varandra följande ettor, eller för att uttrycka det algebraiskt:

23 är exempelvis 10111 i binära talsystemet, 79 är 1001111 etcetera. Skillnaden mellan det n:te Kyneatalet och det n:te Caroltalet är den (n + 2):te tvåpotensen.

Se även 
 Kyneaprimtal

Källor 
 

Heltalsmängder
Stjórn

Stjórn är en gammelnorsk översättning av Bibelns första del (delar av Gamla Testamentet). Sannolikt utfördes översättningen vid Håkon Magnussons hov, (regeringsperiod 1299 till 1319). År 2009 gavs Stjórn ut i en ny utgåva av norska riksarkivet.

Översättningen omfattar Första Mosebok till Andra Kungaboken. Namnet Stjórn, som betyder «styrning», var ursprungligen inte knutet till verket, men introducerades på 1500- eller 1600-talet.

Stjórn finns bevarat i ett par manuskript, både hela och i delar. Dessa är:

 AM 226 fol., kallat A, troligen skrivet i Helgafellsklostret 1350-1370.
 AM 225 fol., en kopia av AM 226 från runt 1400.
 AM 227 fol., kallat B – saknar en del. Kyrkan i Skálholt ägde denna bok.
 AM 228 fol., kallat C, saknar stora delar.
 AM 229 fol. I, II og III, delar från tre manuskript.
 NRA – Hos Riksarkivet i Oslo finns delar av två pergamentblad bevarade.

Stjórn innehåller översättningar av dessa Bibelböcker:

 Första Mosebok
 Andra Mosebok
 Tredje Mosebok

 Fjärde Mosebok
 Femte Mosebok
 Josua (bok)

 Domarboken
 Rut
 Första Samuelsboken

 Andra Samuelsboken
 Första Kungaboken
 Andra Kungaboken

Referenser

Externa länkar
Stjórn C. R. Unger, 1862
Om Stjorn hos Riksarkivet

Bibelöversättningar
Norskspråkig litteratur
Conny Edholm

Conny Edholm, född 16 september 1963, är en svensk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1985 i Mechelen.

Edholm är Stor grabb nummer 89 på Svenska Kanotförbundets lista över mottagare för utmärkelsen Stor kanotist.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Svenska kanotister
Män
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Födda 1963
Mikael Berger

Hans Mikael Berger, född 21 oktober 1963,  är en svensk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1985 i Mechelen.

Berger är Stor grabb nummer 87 på Svenska Kanotförbundets lista över mottagare för utmärkelsen Stor kanotist.
Tillsammans med sin hustru Carina Berger driver han Kanotcenter i Skebokvarn, Flens kommun.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Svenska kanotister
Män
Födda 1963
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Födda 1963
Petras Sjurskas

Petras Sjurskas är en sovjetisk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1977 i Sofia.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Sovjetiska kanotister
Män
Levande personer
Herbert Petersson

John Kristian Herbert Petersson, född den 21 maj 1881 i Ålem i Kalmar län, död den 13 maj 1927, var en svensk språkforskare. Han var son till kyrkoherden i Böda, Olof Petersson och Selma Christina Melén 

Herbert Petersson avlade mogenhetsexamen vid Kalmar högre allmänna läroverk den 2 juni 1899 och skrevs in i Kalmar nation vid Lunds universitet den 26 september 1899.  Han disputerade för filosofie doktorsgraden 1911 på avhandlingen ”Fortunatovs regel”. Petersson blev docent i jämförande språkforskning samma år och promoverades till filosofie doktor 1912. Herbert Petersson förordnades efter professor Nils Flensburg avgång 1921 att uppehålla professuren i sanskrit med jämförande indoeuropeisk språkforskning i Lund och utnämndes den 24 november 1923 till ordinarie innehavare av professuren.

Herbert Petersson studerade vid universitetet i Rostock 1904 och universitetet i Münster 1908 samt vid universitetet i Köpenhamn 1909. Han företog studieresa till Moskva 1914, och verkade 1916 såsom delegat för Svenska Röda korset i Petrograd, Moskva, Samara och Ufa, där han bland annat delade ut ”Liebesgaben” bland österrikisk-ungerska och tyska krigsfångar i Ufa, Ryssland, sommaren 1916.

Herbert Petersson var ledamot av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund och han medverkade till bildandet av Vetenskapssocieteten i Lund tillsammans med folklivsforskaren Carl Wilhelm von Sydow och lingvisten Jöran Sahlgren. För övrigt var Herbert Petersson stor beundrare av Lunds äldsta studentorden, Storaste Kroppkakan.

Bland hans utgivna skrifter – nästan genomgående av etymologiskt innehåll, företrädesvis från baltisk-slaviskt, armeniskt och ariskt område – kan nämnas Studien zu Fortunatovs Regel (gradualavhandling 1911), Zur slavischen und vergleichenden Wortforschung (1915), Baltisches und Slavisches (1916), Zwei sprachliche Aufsätze (1917), Baltische und slavische Wortstudien (1918), Arische und armenische Studien (1920), Studien über die indogermanische Heteroklisie (1921), ett större arbete av delvis morfologisk art med starkt glottogonisk läggning, Vergleichende Wortstudien (1922) och Griechische und lateinische Wortstudien (samma år).

Herbert Petersson gifte sig 1924 med Ingrid Ohlsson (1886 – 1987) från Timmernabben, Kalmar län, och blev med henne far till Elisiv, Sigrun och Stig. Barnen tog sig senare efternamnet Herbertson. Herbert Peterssons och hans hustrus gravvård återfinns på Ålems kyrkogård, Kalmar län.

Källor

Noter 

Födda 1881
Avlidna 1927
Svenska professorer i sanskrit
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer från Ålems socken
Män
Ugglan
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Anna Favella

Anna Favella, född 21 september 1983, italiensk skådespelerska. 

Anna Favella medverkade i en svit filmer Enrico Mattei - L'uomo che guardava al futuro (2008), Don Matteo 7 (2009), Terra Ribelle (2010), Terra Ribelle - Il Nuovo mondo (2012) och Mr. America (2013).

Källor

Födda 1983
Italienska skådespelare under 2000-talet
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Rom
Einar Torbring

Einar Axel Torbring, född 15 oktober 1896 i Norberg, död 22 april 1958, var en svensk psykiater.

Torbring, som blev medicine licentiat 1924, innehade förordnande vid Stockholms hospital (Konradsberg) 1924–26, var underläkare vid Långbro sjukhus 1928–31 och vid Beckomberga sjukhus 1932–36. Han var överläkare vid Sankta Maria sjukhus i Helsingborg från 1936 och sjukhuschef där från 1949. Han företog studieresor till Nederländerna 1951, 1952 och 1953 samt till Storbritannien och Frankrike 1954 och 1955.

Källor

Svenska psykiatrer
Personer från Norberg
Födda 1896 
Avlidna 1958
Män
Thomas Pfrang

Thomas Pfrang, född den 11 december 1964 i Mannheim, Tyskland, är en västtysk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1986 i Montréal.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Tyska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Västtyskland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1988
Män
Födda 1964
Levande personer
Personer från Mannheim
Tyska idrottare under 1900-talet
Reiner Scholl

Reiner Scholl, född den 31 maj 1961 i Troisdorf-Sieglar, Tyskland, är en västtysk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1986 i Montréal.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Tyska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Västtyskland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1984
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Västtyskland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1988
Män
Födda 1961
Levande personer
Personer från Troisdorf-Sieglar
Tyska idrottare under 1900-talet
Peter Várhelyi

Peter Várhelyi, född den 15 april 1950 i Budapest, Ungern, är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-1 4 x 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1975 i Belgrad.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Ungerska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Ungern
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1950
Levande personer
Idrottare från Budapest
Ungerska idrottare under 1900-talet
Anatolij Kobrisev

Anatolij Kobrisev är en sovjetisk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-1 4 x 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1970 i Köpenhamn.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Sovjetiska kanotister
Män
Levande personer
Viktor Vorobijev

Viktor Vorobijev är en sovjetisk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1975 i Belgrad.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Sovjetiska kanotister
Män
Levande personer
Einar Pihl

Einar Pihl, född 16 november 1926 i Stockholm, död 21 maj 2009 i Katrineholm, var en svensk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-1 200 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1954 i Mâcon.

Pihl är Stor grabb nummer 33 på Svenska Kanotförbundets lista över mottagare för utmärkelsen Stor kanotist.

Referenser

Noter 

Världsmästare i kanotsport
Svenska kanotister
Födda 1926
Avlidna 2009
Män
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Zoltán Böjti

Zoltán Böjti är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-4 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1985 i Szeged.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Ungerska kanotister
Män
Levande personer
Ungerska idrottare under 1900-talet
Födelseår saknas
Markus Pernhart

Markus Pernhart (också känd under det slovenska kortnamnet Marko), född 6 juli 1824 i Untermieger (slovenska: Spodnje Medgorje) i kommunen Ebenthal (slovenska: Žrelec) i Kärnten , södra Österrike, död 30 mars 1871 i stadsdelen St. Ruprecht (slovenska: Šentrupert), Klagenfurt (slovenska: Celovec) , var en av de tidigaste realistiska slovensk-österrikiska landskapsmålarna under romantiken. Han var kärntner-sloven (tillhörande den autoktona slovenskspråkiga befolkningen i Österrike). Han är begravd på kyrkogården i St. Ruprecht.

Biografi 
Pernhart var äldste son till en möbelsnickare från St. Veit (slovenska: (slovenska: Šentvid) i Jauntal (slovenska: Podjuna). Han gick i grundskolan i Tainach (slovenska: Tinje). Vid tidig ålder började han måla bikupepaneler, en slovensk etnografisk egenhet, och sålde dessa under helgerna på en marknad i Klagenfurt. Vid 12 års ålder målade han fresker på väggarna i värdshuset Krajcar, vid vägen mellan Klagenfurt och Völkermarkt (slovenska: Velikovec). Kaplanen Henrik Hermann upptäckte då den unga begåvningen och förde honom samman med målaren Andreas Hauser, hos vilken Pernhart fick sin första konstnärliga utbildning. Hermann var Pernharts mecenat, och genom Hermanns kontakter introducerades Pernhart i konstkretsarna i Wien, inte minst till Franz Steinfeld. Han studerade också en tid på Akademie der Bildenden Künste i München, innan han återvände hem till Kärnten.

Konstverk
Hans specialitet var landskapsmålningar från Kärnten och dagens Slovenien, inte minst Krain och Steiermark, liksom teckningar av historisk arkitektur i dessa landsändar. Hans verk omfattar runt 1 200 oljemålningar och ett stort antal teckningar och gravyrer. Dessa återfinns i kärntniska landsmuseet i Klagenfurt, nationalmuseet i Ljubljana och en del finns i biskopsgården i Klagenfurt.

Källor 

män
Födda 1824
Avlidna 1871
Slovenska konstnärer
Konstnärer under romantiken
Kálmán Petrovics

Kálmán Petrovics är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-4 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1985 i Szeged.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Ungerska kanotister
Män
Levande personer
Ungerska idrottare under 1900-talet
Jószef Svidró

József Svidró är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-1 4 × 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1975 i Belgrad.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Ungerska kanotister
Män
Levande personer
Ungerska idrottare under 1900-talet
Grzegorz Krawców

Grzegorz Krawców, född den 25 juli 1962 i Nowa Sól, Polen, är en polsk kanotist.

Han tog bland annat VM-silver i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1989 i Plovdiv.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Polska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Polen
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Polen
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1992
Polska idrottare under 1900-talet
Personer från Lubusz vojvodskap
Födda 1962
Levande personer
Män
Gábor Kulcsár

Gábor Kulcsár är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1986 i Montréal.

Källor

Världsmästare i kanotsport
Ungerska kanotister
Män
Levande personer
Ungerska idrottare under 1900-talet
Thomas Vaske

Thomas Vaske är en östtysk kanotist.

Han tog bland annat VM-silver i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1986 i Montréal.

Källor

Östtyska kanotister
Män
Levande personer
Tyska idrottare under 1900-talet
Johan Ehrensvärd

Johan Nils Gustaf Ehrensvärd, född 28 mars 1902 i Kristianstad, död 8 augusti 1990, var en svensk friherre och psykiater. 

Ehrensvärd blev medicine licentiat vid Karolinska institutet i Stockholm 1930 och genomgick specialistutbildning vid Serafimerlasarettet, Åsö sjukhus, Psykiatriska sjukhuset (Konradsberg), Långbro sjukhus och Beckomberga sjukhus. Han var överläkare vid psykiatriska avdelningarna på Sankt Eriks sjukhus och Norrtulls sjukhus 1946–1957 samt praktiserande läkare i Stockholm från 1946. Han författade skrifter inom psykiatrin. Ehrensvärd är begravd på Solna kyrkogård.

Källor

 Johan Nils Gustaf Ehrensvärd på Gravar.se

Svenska psykiatrer
Svenska friherrar
Svenska läkare under 1900-talet
Personer från Kristianstad
Johan
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1902
Avlidna 1990
Män
Nicolae Fedosel

Nicolae Fedosel, född den 6 december 1962 i Slava Cercheză, Rumänien, är en rumänsk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1983 i Tammerfors.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Rumänska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Rumänien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1962
Levande personer
Personer från Slava Cercheză
Rumänska idrottare under 1900-talet
Ionel Constantin

Ionel Constantin, född den 6 maj 1963 i Brăila, Rumänien, är en rumänsk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1983 i Tammerfors.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Rumänska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Rumänien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1963
Levande personer
Personer från Brăila
Rumänska idrottare under 1900-talet
Ionel Letcae

Ionel Letcae, född den 13 juli 1961 i Galați, Rumänien, är en rumänsk kanotist.

Han tog bland annat VM-guld i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1983 i Tammerfors.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Rumänska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från Rumänien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1984
Män
Födda 1961
Levande personer
Personer från Galaţi
Rumänska idrottare under 1900-talet
Volker Kreutzer

Volker Kreutzer är en västtysk kanotist.

Han tog bland annat VM-silver i K-4 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1989 i Plovdiv.

Källor

Västtyska kanotister
Män
Levande personer
Födelseår saknas
Tyska idrottare under 1900-talet
Robert Chwiałkowski

Robert Chwiałkowski är en polsk kanotist.

Han tog bland annat VM-silver i K-4 500 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1987 i Duisburg.

Källor

Polska kanotister
Män
Levande personer
Polska idrottare under 1900-talet
Zoltán Antal

Zoltán Antal, född den 8 december 1971 i Budapest, Ungern, är en ungersk kanotist.

Han tog bland annat VM-silver i K-4 1000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1997 i Dartmouth Kanada.

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Ungerska kanotister
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Ungern
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1996
Män
Födda 1971
Levande personer
Idrottare från Budapest
Ungerska idrottare under 1900-talet