Friedrich Alpers

Friedrich "Fritz" Ludwig Herbert Alpers, född 25 mars 1901 i Sonnenberg (nu en del av Vechelde), död 3 september 1944 i Mons, Belgien, var en tysk jurist, SS-Obergruppenführer och politiker i Fristaten Braunschweig. Han var i egenskap av lagstiftare i fristaten Braunschweig ansvarig för förföljelsen av judar och politiska motståndare därstädes.

Biografi 
Efter att ha avlagt Abitur vid gymnasiet Martino-Katharineum i Braunschweig tillhörde Alpers i några år Freikorps Maercker, som bland annat bekämpade spartakisterna. Alpers studerade rättsvetenskap och statsvetenskap vid universiteten i Heidelberg, München och Greifswald. Efter den andra statsexamen blev han rättsassessor och kom att verka som advokat i Braunschweig fram till år 1933.

Alpers blev medlem i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) i juni 1929. I maj året därpå gick han med i Sturmabteilung (SA) för att 1931 gå över till Schutzstaffel (SS). Från oktober 1930 var Alpers ledamot av Braunschweig lantdag.

Minister i Fristaten Braunschweig 
Efter Adolf Hitlers utnämning till Tysklands rikskansler den 30 januari 1933 blev Alpers finans- och justitieminister i Fristaten Braunschweig under dess ministerpresident Dietrich Klagges. Tillsammans med Klagges och Friedrich Jeckeln var Alpers ansvarig för likriktningen av Fristaten Braunschweig och förföljelsen av dess politiska motståndare.

Klagges hade inrättat SS-Hilfspolizei, som ställdes under Alpers befäl. Denna polisstyrka blev ökänd för sina brutala aktioner mot bland andra SPD- och KPD-medlemmar. Alpers var tillsammans med Klagges och Jeckeln ansvarig för de så kallade Riesebergmorden i juli 1933, då tio KPD-medlemmar misshandlades och mördades. Jeckeln försäkrade sig om att morden inte utreddes ordentligt. Alpers deltog även i förföljelsen av den förutvarande ministerpresidenten Heinrich Jasper (SPD) samt Matthias Theisen (SPD), som mördades av SS. Alpers försökte även få Braunschweigische Staatsbank under sin kontroll.

Generaljägmästare 

År 1937 utsåg Hermann Göring Alpers till Walter von Keudells efterträdare som preussisk generaljägmästare (Generalforstmeister) och statssekreterare vid ministeriet för skogsbruk. Hans tjänstesäte var Schloss Sacrow i Potsdam-Sacrow.

Död 
I februari 1944 avsade sig Alpers alla sina partiämbeten och påbörjade sin tjänstgöring på västfronten som major i Luftwaffes reserv. Den 21 augusti 1944 ersatte Alpers Kurt Stephani som chef för 9:e fallskärmsjägarregementet. Efter att ha sårats allvarligt vid Mons i Belgien begick Alpers självmord genom att skjuta sig.

Utmärkelser 
Friedrich Alpers utmärkelser

 Riddarkorset av Järnkorset: 14 oktober 1942
 Tyska korset i guld: 20 april 1942
 Järnkorset av andra klassen: 1939
 Järnkorset av första klassen: 2 juni 1940
 Frontflygarspännet (spaningsflyg) i brons
 Frontflygarspännet (spaningsflyg) i silver
 Frontflygarspännet (spaningsflyg) i guld
 Fallskärmsjägarmärket: cirka 1944
 Flygspaningsutmärkelsen: 1 januari 1938
 Krimskölden: 20 mars 1943
 Sudetenlandmedaljen (Medaille zur Erinnerung an den 1. Oktober 1938)
 NSDAP:s partitecken i guld: 30 januari 1943
 Braunschweigmötets utmärkelse
 NSDAP:s tjänsteutmärkelse i brons
 NSDAP:s tjänsteutmärkelse i silver
 Tyska ryttarutmärkelsen i silver
 SS Hedersdolk
 SS Hederssvärd
 SS-Ehrenring (Totenkopfring)
 SS-Zivilabzeichen (-Z.A. nummer 1 255)
 Hedersärmvinkel (Ehrenwinkel der Alten Kämpfer)
 Julleuchter der SS

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 

Födda 1901
Avlidna 1944
Män
Personer från Vechelde
Tyska jurister
Mottagare av Riddarkorset
Mottagare av Tyska korset i guld
SA-officerare
SS-officerare som begått självmord
SS-Obergruppenführer
Mottagare av Krimskölden
Självmord i Belgien
Alumner från Greifswalds universitet
Alumner från Münchens universitet
Alumner från Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg