kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bö tjärn

Bö tjärn är en sjö i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hällebäcken.

Delavrinningsområde 
Bö tjärn ingår i det delavrinningsområde (643554-125075) som SMHI kallar för Utloppet av Bös Tjärn. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Hällebäcken mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av öppen mark (57 procent) och jordbruk (20 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Prästedammarna

Prästedammarna är en sjö i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Surdals damm

Surdals damm är en sjö i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Tjärne vatten

Tjärne vatten är en sjö i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Tjärne vatten ingår i det delavrinningsområde (643888-125600) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Gunnebybäcken mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (25 %), öppen mark (44 %) och jordbruk (31 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Tolleby tjärn

Tolleby tjärn är en sjö i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Tolleby tjärn ingår i det delavrinningsområde (643562-125177) som SMHI kallar för Utloppet av Tolleby Tjärn. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av öppen mark (74 %) och jordbruk (14 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Tyfte damm

Tyfte damm är en våtmark i Tjörns kommun i Bohuslän och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tjörns kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Göta älv-Bäveåns kustområde
Insjöar i Bohuslän
Insjöar i Tjörns kommun
Lista över insjöar i Tjörns kommun

Detta är en lista över sjöar i Tjörns kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Tjörns kommun.

Lista

Externa länkar

Tjörns kommun
 Lista
Dave Franco

David John "Dave" Franco, född 12 juni 1985 i Palo Alto i Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och regissör. Han är mest känd för sina roller i Scrubs, 21 Jump Street, Charlie St. Cloud, Warm Bodies och Now You See Me.

Biografi 
Franco föddes i Palo Alto, Kalifornien, son till Betsy (född Verne), en poet, författare och redaktör, samt Doug Franco (1948–2011), som träffades som studenter vid Stanford University. Francos far var av portugisisk och svensk härkomst och Francos mamma är judinna, en ättling från invandrare från Ryssland. Han växte upp i Kalifornien tillsammans med sina två bröder, Tom Franco och James Franco. Sedan 2017 är han gift med skådespelaren Alison Brie.

Filmografi

Film

TV

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare
Män
Födda 1985
Levande personer
Personer från Palo Alto
Alumner från University of Southern California
Hopparsekten

Hopparsekten eller ”rösterna” var en extatisk religiös rörelse som på 1840-talet uppstod i den hoofianska väckelsens spår i Västbo härad i Småland. Vid bönemötena lyssnade man på mystikens sätt efter ”den inre rösten”, varvid extatisk dans också förekom, vilket givit upphov till benämningen.

Hopparsekten uppstod i samband med den s. k. predikosjukan. Själva kallade sig medlemmarna "rösterna", då de ansåg sig vägledas av en inre röst, som talade genom föreståndarnas mun. En äldre soldathustru var länge ledare för sekten. Senare, omkring 1880, stod en bonddräng och en yngre kvinna i Ås socken i spetsen för densamma. 

Föreståndarna hade rätt att avlösa och bannlysa sektens medlemmar, vilket skedde med stort botallvar. Nattliga, hemliga sammankomster hölls, där man efter en gemensam måltid, läste i Martin Luthers och Jacob Otto Hoofs postillor, och därefter sjöng Sions sånger i ett par timmar, innan bönen vidtog. 

Föreståndaren läste långa böner, ibland understödd av de mot väggen vända, 
knäböjande åhörarna. Först kom en botbön, som avslutades med ivrigt upprepande av orden "lossa mig, ack och ve". Sedan bad man om nåd för Jesu skull, ropande "Jesu blod, Jesu blod". Till sist kom tacksägelsebönen, avslutad med orden "lov och tack". 

Nu hade man nått till ett extatiskt tillstånd, där den andliga dansen kunde börja under högljudda glädjerop "ära ske Gud, Jesu lov". Den onde anden var bortdriven. Stundtals dignade man vanmäktig ned på golvet, överväldigad av rörelse. Allt var således inriktat på att komma i extas, man ville känna sig "utom lekamen". 

Denna strävan kommer också fram i medlemmarnas s. k. andliga äktenskap. Man skulle komma till så stort herravälde över kroppen, så att alla i förtrolighet kunde umgås med varandra som syskon. Noggrann uppsikt hölls, så att inget olämpligt skedde, och den inbördes tukten var i allmänhet sträng. Hopparna ålade sig i sitt uppförande f. ö. största redbarhet och enkelhet. 

Sekten bibehöll ortens äldre klädedräkt, men använde endast mörka färger. Inga prydnadssaker fick förekomma, och i hemmen var tapeter på väggarna samt alla målade eller polerade saker bannlysta. Ofta gick hopparna i kyrkan och till skrift, men hörde helst stränga lagpredikanter. 

De senare ledarna moderniserade till det yttre sekten och uteslöt flera av dem, som tillhörde den äldre, strängare riktningen. Eftersom hopparna aldrig strävat efter att värva nya medlemmar, avtog sektens medlemsantal och rörelsen, mot vars överdrifter hoofianerna reagerade, förlorade snart all betydelse.

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1976
 
 Hopparsekten Svensk uppslagsbok 1955
  

 
Protestantism i Sverige
Sverige under 1800-talet
Erik Hoppe

Erik Hoppe, född 19 juni 1896, död 21 maj 1968, var en dansk målare som är ihågkommen för sina målningar från Köpenhamnsområdet, särskilt de med unga damer i parken vid Valby .

Biografi
Erik Hoppe var en av 1900-talets främsta kolorister och behärskade effekterna av ljus och färg. Hans tidigare arbeten kännetecknas av grönaktiga och tråkiga nyanser, men senare producerade han kompositioner som gynnas av starkt solljus. 

Hans stil återspeglar den speciella danska formen av modernism, som ursprungligen bygger på den dystra vardagsrealismen från tidigt 1930-tal. Släktdrag med verk av Edvard Weie och Harald Giersing kan även spåras när hans stil utvecklades till ett lättare, mindre begränsat synsätt. Denna tendens kom snart att leda till Grønningen-rörelsen som förde samman målare med intresse för naturen och vardagslivet.

Erik Hoppe är erkänd som en av de viktigare nya danska landskapsmålare vars arbete kan jämföras inte bara Weie och Giersing utan också Asger Jorn och Per Kirkeby. År 1945 tilldelades han Eckersbergmedaljen. Hoppe är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Källor

Bra Böckers lexikon, 1976
https://archive.is/20130701050315/http://valbybilleder.dk/sondermarken-2/erik-hoppe/

Noter

Externa länkar
https://www.google.se/search?q=erik+hoppe&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=NkqeUZ2OCqa14AT5v4HwDg&ved=0CC8QsAQ&biw=660&bih=498
 

Representerade vid Göteborgs konstmuseum 
Födda 1896
Avlidna 1968
Män
Danska målare
Mottagare av Thorvaldsenmedaljen
Bror Hansson

Bror Hansson kan avse någon av följande personer:
Bror Hansson (politiker)
Bror Hansson (tränare)
Bror Hansson (ishockey)

Bror Lennart Hansson, född 1 december 1941 i Falu Kristine församling, Kopparbergs län, är en svensk ishockeyspelare och tränare. 

Hansson spelade för Avesta BK 1964–1967, Skövde IK 1967–1968, Norrby IF 1968–1969, Borås HC 1969–1973, Avesta BK 1974–1975 och Ludvika GF 1975–1979. Han blev sedan tränare. Han var huvudtränare för Rødovre i Danmark 1983–1984, för HV71 1984–1985 där han lyfte klubben till Elitserien, Tyringe SoSS i sex säsonger till 1992, och Biel 1992–1993. 1997–2000 tränade han Lausitzer Füchse/Weisswasser ES i Tyskland. Omkring 2005 tränade han Botkyrka HC.

Referenser

Svenska ishockeyspelare
Svenska ishockeytränare
Män
Födda 1941
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Falun
Oensingen

Oensingen är en kommun och by i kantonen Solothurn i Schweiz, tillika huvudort i distriktet Gäu. 

Kommunen är ett regionalt centrum med 4000 arbetsplatser. Namnet uttalas Ön'singen.

Läge och kommunikationer
Oensingen ligger där ån Dünnern lämnar Jurabergen genom en tvärdal, Klus, och flyter ut på Mittlandet.

Byn har anslutning till motorvägen N1. Här möts också huvudvägen Solothurn - Olten och huvudväg 12 in i Jurabergen. 
 
Vid Oensingens station stannar snälltåg på linjen Biel - Zürich. Dessutom går en normalspårig järnväg, OeBB, genom Klus till Balsthal och en smalspårig till Niederbipp.

Historia
I kommunen har man funnit fornlämningar från sten-, brons-, och järnåldrarna. Efter att romarna dragit sig tillbaka, befolkades trakten av alemanner. Det allemanniska namnet Oensingen är känt sedan år 968. Borgen Neu-Bechburg antas ha grundlagts i slutet av 1200-talet. Byn köptes år 1415 av Bern men kom 1463 till Solothurn. 

Invånarantalet har mer än fördubblats sedan 1950.

Källor

 

Orter i Solothurn (kanton)
Kommuner i Solothurn
Samefolkets Parti

Samefolkets Parti (SfP) (Samiska: Sámeálbmot Bellodat) är ett politiskt parti i Norge inrättad av Norske Samers Riksforbund. Partiet går till val vid sametinget och landstingsvalet i Finnmark fylke. 2001 och 2005 gick man även till val i stortingsvalet. 

Partiet har nu partigrupper i  Alta, Nesseby, Tana, Karasjok, Kautokeino, Oslo och på Vestlandet. 
Partiledaren är Birger Nymo och i styrelsen finner vi även Ingrid Nordal, Inga Pettersen, Klemet Erland Hætta og Brit Kåven. Den förra partiledaren var Terje H. Tretnes. Toppkandidaten till stortingsvalet 2005 var Jánoš Trosten från Tana. 

Vid stortingsvalet i Finnmark (hela landet inom parentes) fick Samefolkets parti följande resultat:
2001  564 röster, 1,5 % (0,021% i hela landet) 
2005  704 röster, 1,8 % (0,027% i hela landet)

Partiet har ett mandat i Kautokeino och en representant i fylkestinget i Finnmark efter valet 2011.

Referenser

Externa länkar
https://web.archive.org/web/20110716113248/http://www.samefolketsparti.no/

Politiska partier i Norge
Politiska partier för minoriteter
Trubaduren - med uppenbar känsla för ironi

Trubaduren - med uppenbar känsla för ironi är en svensk dokumentär av Mattias Svensson från 2006. Dokumentären visades på TV8 den 2 maj 2006.

Dokumentären handlar om Mats Hellberg, som gjort sig känd som trubadur under artistnamnet AIK-Trubaduren och spelat in åtta skivor med låtar om sitt favoritlag AIK.
Mats Hellberg intervjuas och medverkar gör även fotbollsspelarna Daniel Tjernström och Mats Rubarth.

Källor

Filmer 2006
Svenska dokumentärfilmer
Bengt Dahlman

Bengt Vilhelm Dahlman, född 23 juni 1894 i Stockholm, död 15 juni 1981 i Göteborg, var en svensk kemiingenjör.

Dahlman, som var son till bildhuggare Johan Wilhelm Dahlman och Hilma Amanda Herrström, utexaminerades från Kungliga Tekniska högskolan 1920. Han var kemist och driftsingenjör vid AB Kemiska fabriken lon i Stockholm 1918–1920, vid Avesta Sulfat och Trävaru AB 1920, assistent vid Statens Provningsanstalt i Stockholm 1921, blev ingenjör vid Stockholms gasverk 1921, vid Svenska gasverksföreningen 1927, överingenjör vid Malmö gasverk 1931 och vid Göteborgs gasverk från 1940.
 
Dahlman var ledamot av styrelsen för Svenska gasverksföreningen från 1935, vice ordförande 1937–1939 samt från 1943, ordförande 1940–1942, ledamot av styrelsen för Gas- och koksverkens ekonomiska förening från 1939 och ledamot av styrelsen för Göteborgs Vedinköps AB från 1942. Han är begravd på Kvibergs kyrkogård i Göteborg.

Källor

 Dahlman, Bengt Vilhelm på SvenskaGravar.se

Svenska kemiingenjörer
Kommunaltekniker i Göteborg
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Ingenjörer från Stockholm
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1894
Avlidna 1981
Män
Folkungaträdet – Folke Filbyter

Folke Filbyter är en roman från 1905 av den svenske författaren Verner von Heidenstam. Den handlar om Folke Filbyter, stamfader till den medeltida svenska Folkungaätten. Boken ingår i romansviten Folkungaträdet och följdes 1907 av Bjälboarvet. En tredje planerad roman skulle ha kretsat kring Nyköpings gästabud, men förverkligades aldrig.

Handling 
Folke Filbyter skildras som en envis och girig bonde från Östergötland, en man som ger sig ut på vikingatåg för att skapa en förmögenhet som ska bli grundvalen för ättens överlevnad. Han gifter sig inte med någon högburen jungfru utan med en finnkvinna, dotter till dvärgen Jorgrimme, och från henne kommer de mörka dragen i Folkungaättens saga. Från henne har Folkungarna ärvt sitt starka hat, sin lömskhet och grymhet.

Senare blir Folke Filbyter en tragisk gestalt. Det sker när hans hemmavarande son dör och hans sonson, som han älskar över allt annat, i hemlighet blir bortförd från honom. Från den dagen är den starka och jordnära Folke Filbyter rotlös i tillvaron. Han, den girige storbonden, lämnar sitt hem och sina ägor för att vandra landet runt, leta efter sin ättling och undersöka allas händer för att hitta det märke som han kan känna igen honom på. Ingen känner längre till hans ålder. När han sitter på höskullen med sin kittelhatt i knät liknar han "en högbo, som en stund gått ut ur sin grav för att tina sina lemmar i det vackra vårvädret". När den gamle till sist hittar den han söker får han smaka på livets bitterhet ännu mer än någonsin tidigare. Sonsonen har nämligen blivit jarl hos kung Inge och vill inte riktigt kännas vid den enkla och smutsiga bonden. Då är det en livstrött man som återvänder hem till sin gård för att vänta på döden i askan vid eldstaden.

Mottagande
Oscar Levertin recenserade boken vid tiden för utgivningen och berömde Heidenstams kraft i de historiska och hedniska skildringarna. Levertin fortsatte: "Såsom stilistisk framställning, som ren konst står boken vidare utomordentligt högt. Dess språk har en klang, en manlighet och en knapp styrka, som är öfver allt beröm, och endast enstaka gånger kan verka för puristiskt."

Eftermäle
Heidenstams skildring av Folke Filbyter utgjorde grunden för Carl Milles' fontänskulptur Folkungabrunnen, uppförd på Stora torget i Linköping på 1920-talet.

Källor

Externa länkar
 Folkungaträdet på Project Gutenberg

Bjälboätten
Historiska romaner
Skönlitteratur 1905
Svenska romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Romaner av Verner von Heidenstam
Vikingatiden i skönlitteratur
Folkungaträdet – Bjälboarvet

Bjälboarvet är en roman från 1907 av den svenske författaren Verner von Heidenstam. Den handlar om striderna mellan Birger jarls söner Valdemar Birgersson och Magnus Ladulås på 1200-talet. Boken ingår i romansviten Folkungaträdet och föregicks 1905 av Folke Filbyter. En tredje planerad roman skulle ha kretsat kring Nyköpings gästabud, men förverkligades aldrig.

Handling 
Valdemar är solskensbarnet som älskas av alla för sin vänlighet och sitt öppna sätt. För honom är livet en fest. Å andra sidan är Magnus, den dunkle "kittelbotaren", mer präglad av sitt finska blod. Han är tystlåten men också en djupare natur. Han bär på något inom sig, är fylld av maktbegär men samtidigt plågad av samvetskval. Allt som står i hans väg måste krossas. Samtidigt lider han själv av sin hårdhet. Denna maktlystna karaktär blir dock mildare och ödmjukare i framgången och slutar som en sann riddare av korset.

Källor

Externa länkar
 Folkungaträdet på Project Gutenberg

Bjälboätten
Historiska romaner
Skönlitteratur 1907
Svenska romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Romaner av Verner von Heidenstam
1200-talet i skönlitteratur
Andra Baruksboken

Andra Baruksboken ingår i den assyriska kyrkans gamla testamente, men är inte en del av den Hebreiska bibeln, och ingår inte i andra kristna trossamfunds gamla testamente.

Benämning
Andra Baruksboken skall inte förväxlas med Baruks bok, som ingår i de deuterokanoniska skrifterna, inte heller med Tredje Baruk, en grekiskspråkig apokalyps författad före år 230 enligt den västerländska tideräkningen.

Kapitlen 78-87 betraktas ibland som en separat skrift, Baruksbrevet.

Innehåll
Boken utspelas efter Jerusalems förstörelse år 587 före den västerländska tideräkningens början. Baruk, som är sekreterare åt profeten Jeremia, utför tre stycken sjudagars fastor, förmanar folket om den yttersta tiden, får två  uppenbarelser, och samtalar med Gud om uppståndelsen. Boken avslutas med ett brev, som ibland betraktas som en separat skrift.

Tillkomst
A.F.J. Klijn daterar Andra Baruksboken till en tidpunkt 70-120 enligt den västerländska tideräkningen. Originalspråket förefaller vara hebreiska. Ett grekiskspråkigt fragment är känt, men bokens fullständiga text är endast känd i  syrisk översättning.

Källor 

Gamla testamentet
Baruksboken 2
CTV Television Network

CTV Television Network är ett kanadensiskt TV-bolag som ägs av Bell Media. Det bildades år 1961. 11 september 1972 startade kanalen TV-morgonprogrammet ''"Canada AM"' som första morgonprogram i Kanada.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

TV-kanaler i Kanada
TV-kanaler och TV-stationer startade 1961
Engelskspråkiga TV-kanaler
Avfettning

Avfettning är avlägsnande av fett, exempelvis från ytan på ett arbetsstycke av metall. Om det finns mycket fett (vanligen olja) kan man börja med att torka bort det, men för att få bort allt fett används vanligen organiska lösningsmedel som aceton, lacknafta, trikloretylen och perkloretylen. Även tvättmedel lösta i varmvatten kan användas, och blandningen sprutas då på ytan med högt tryck, och ibland med ytterligare mekanisk bearbetning (skrubbning). 

Vid emulsionsavfettning används en blandning bestående av en fettlösande vätska, ett vätmedel (som får fettet att bilda små droppar) och vatten. Blandningen kan sprutas på ytan, eller man kan stoppa ner hela arbetsstycket i blandningen. Efter 10 – 20 minuter spolas vätskan bort med vatten eller ånga.

Ångavfettning innebär att vattenånga med tillsats av tvättmedel sprutas på ytan som ska rengöras. Ångavfettning används ofta för rengöring av bilkarosser, järnvägsvagnar och liknande stora objekt.

Se även
Ytbehandling

Källor 
 
 

Lösningsmedel
Materialvetenskap
Kemiska processer
Tillverkningsteknik
Jöns Paul Mickelsson Hatta

Jöns Paul Mickelsson Hatta född 1882, död 1960 var en samisk renägare och konstnär i Skaitas, Gällivare kommun. Hans konstnärskap inleddes på 1930-talet då han två vintrar i rad förlorade hela sin renhjord på grund av brist på bete. För att kompensera förlusten började han skulptera små renfigurer som sedan såldes. Försäljningen från en enda skulptur genererade så mycket vinst att han kunde köpa sig upp till fem riktiga renar. När han tjänat tillräckligt mycket för att ha råd med en ny renhjord slutade han att skapa skulpturer och återgick till sitt arbete med renskötsel.

Skulpturerna hade en mankhöjd på 12-15 cm och var naturtrogna avbilder av verkliga renar. De tillverkades av pannhuden från ren och stoppades med renhår. Hornen gjordes av rensenor eller av renhudens insida. I figurernas öron skar Hatta in sitt eget renmärke. 

Hattas små renar är numera museiobjekt hos till exempel Nordiska Museet i Stockholm, Ajtte samemuseum i Jokkmokk, Silvermuseet i Arjeplog, Gällivare hembygdsmuseum och Skogsmuseet i Lycksele. Lycksele har den största samlingen, om 17 skulpturer, av Hatta. Här finns också en ovanlig skulptur i form av en avbild av konstnären själv. Figuren är ca 20 cm hög och föreställer en mansperson på skidor klädd i samedräkt med lasso över axeln och kniv på bältet. Tillverkningsmaterialet består bland annat av konstnärens eget huvudhår. Hatta gav sameskulpturen, tillsammans med en vit renskulptur, till den distriktssköterska som skötte om honom mot slutet av hans levnad.  Enligt samisk uppfattning är man inte död om någon kommer ihåg en; man har bara flyttat till Saivo (dödsriket) där betet är gott och många renar är vita.

Källor
Markens människor från 1944 av Ernst Manker, Medéns förlag, Sthlm, sidorna 14-16 samt sidan 22
Encyclopedia Britannica under rubriken Saivo 

Födda 1882
Avlidna 1960
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Män
Gjutarna

Gjutarna är en svensk dokumentärfilm från 1990 i regi av Jean Hermanson.

Filmen skildrar en arbetsdag på Bredaryds nya gjuteri och totalt följs sju arbetare. Tittaren får en historisk tillbakablick över gjuteriyrket och hur det blivit alltmer mekaniserat. Filmen är till stora delar okommenterad och miljöbeskrivningarna dominerar. Inspelningen ägde rum mellan 1986 och 1989 och filmen mottogs väl bland kritikerna.

Källor

Fotnoter 

Svenska dokumentärfilmer
Filmer 1990
Småland på film
Svenskspråkiga filmer
Filmer från Svenska Filminstitutet
Filmer från Sveriges Television
Svenska 1990-talsfilmer
SFAM

SFAM, eller som den egentligen heter, "Svensk förening för allmänmedicin" är en förening som på ett oberoende sätt strävar efter att främja utbildning, forskning och utveckling inom allmänmedicin. Den har lokalföreningar i så gott som hela landet med flera nätverk knutna till olika intresseområden. Medlemmarna är både färdiga och blivande specialister i allmänmedicin. 

Föreningen har en medlemstidning kallad "AllmänMedicin" och ger tillsammans med sina systerföreningar i Norden ut den vetenskapliga tidskriften "Scandinavian Journal of primary Health Care" (SJPHC).

SFAM utgör en sektion i Svenska Läkaresällskapet och är specialitetsförening i Sveriges Läkarförbund. Till dessa och olika myndigheter är SFAM remissinstans angående beslut som berör allmänläkare. Föreningen samarbetar med olika yrkesföreningar i Läkarförbundet som t.ex. DLF och SPLF.

Externa länkar
SFAM:s webbplats

Referenser

Organisationer i Sverige
Medicinska organisationer