kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tvättgyl

Tvättgyl är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Bräkneåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Yasjögölen

Yasjögölen är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Yasjön (Eringsboda socken, Blekinge)

Yasjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Yasjön ingår i det delavrinningsområde (625191-146840) som SMHI kallar för Ovan Ältabäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mållebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (71 %) och jordbruk (11 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Ålagyl, Blekinge

Ålagyl är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Bräkneån-Mieåns kustområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Ålasjön, Blekinge

Ålasjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Ålasjön ingår i det delavrinningsområde (624451-146261) som SMHI kallar för Mynnar i Vierydsån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Fröjadalsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 %) och jordbruk (16 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gädda
 Mört
 Sarv

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Vierydsåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Årsjön, Blekinge

Årsjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Vierydsån. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gädda fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Årsjön ingår i det delavrinningsområde (624548-145881) som SMHI kallar för Utloppet av Årsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Vierydsån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 7 % av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gädda
 Mört
 Sarv

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Vierydsåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Åsjön, Blekinge

Åsjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mållebäcken.

Delavrinningsområde 
Åsjön ingår i det delavrinningsområde (624380-146815) som SMHI kallar för Mynnar i Rötlången. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Mållebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (38 %), öppen mark (29 %) och jordbruk (26 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Älgsjön (Backaryds socken, Blekinge)

Älgsjön är en sjö i Ronneby kommun och Tingsryds kommun i Blekinge och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Älgsjön ingår i det delavrinningsområde (625839-146428) som SMHI kallar för Vid mätstation Boasjöbäck. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Insjöar i Tingsryds kommun
Ällsjön (Bräkne-Hoby socken, Blekinge)

Ällsjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ällsjön ingår i det delavrinningsområde (624548-145881) som SMHI kallar för Utloppet av Årsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Vierydsån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 7 % av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Vierydsåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Ältagölen

Ältagölen är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Älten (Ronneby socken, Blekinge)

Älten är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Ältabäcken.

Delavrinningsområde 
Älten ingår i det delavrinningsområde (624663-146785) som SMHI kallar för Mynnar i Mållebäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Ältabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (76 %) och jordbruk (10 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Ängsjön, Blekinge

Ängsjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ängsjön ingår i det delavrinningsområde (625191-146840) som SMHI kallar för Ovan Ältabäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mållebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (71 %) och jordbruk (11 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Äskan

Äskan är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Äskan ligger i  Natura 2000-område. Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Bräkneåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Örsjögyl

Örsjögyl är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Bräkneåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Östersjön, Blekinge

Östersjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Östersjön ingår i det delavrinningsområde (624451-146261) som SMHI kallar för Mynnar i Vierydsån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Fröjadalsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 %) och jordbruk (16 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Vierydsåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Övre Gärdessjön

Övre Gärdessjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Nättrabyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Övre Lansagölen

Övre Lansagölen är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Övre Nätsjön

Övre Nätsjön är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har abborre, mört och sarv fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Övre Nätsjön ingår i det delavrinningsområde (624021-145622) som SMHI kallar för Ovan 623623-145663. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 15 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Bräkneån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 %), öppen mark (12 %) och jordbruk (19 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Ronneby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Bräkneåns avrinningsområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Ronneby kommun
Mustafa Suphi

Mustafa Suphi, född 1883, död 1921 (mördad), var en turkisk kommunistisk politiker. Mustafa Suphi var en av grundarna av det turkiska kommunistpartiet. Han mördades tillsammans med flera andra turkiska kommunister av turkiska nationalister under en båtresa på Svarta havet på väg från Turkiet till Sovjetryssland.

Referenser

Födda 1883
Avlidna 1921
Turkiska kommunister
Män
Mördade turkiska politiker
LA Run

LA Run är en sång skriven av Alan Carvell och Brian O Shea, och inspelad av Carvells 1977. Med text på svenska av T. B. Håkanson och S. Schröder I spelades den in 1978 av Magnum Bonum, som Skateboard.

Listplaceringar

Magnum Bonums version

Listföljd

Källor

Fotnoter

Engelskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Sånger 1977
Lista över insjöar i Ronneby kommun

Detta är en lista över sjöar i Ronneby kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Ronneby kommun.

Lista

Ronneby kommun
 Lista
Siesjö

Siesjö är en sjö i Bromölla kommun i Skåne och Sölvesborgs kommun i Blekinge och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön. Den del av sjön som ligger i Blekinge län, hör till naturreservatet Siesjö östra.

Delavrinningsområde 
Siesjö ingår i det delavrinningsområde (621786-142291) som SMHI kallar för Utloppet av Siesjö. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 %) och jordbruk (20 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Mört
 Sarv
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Sölvesborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Mörrumsån-Skräbeåns kustområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Bromölla kommun
Insjöar i Sölvesborgs kommun
Skinsagylet

Skinsagylet är den enda sjön som i sin helhet ligger i Sölvesborgs kommun i Blekinge och ingår i . Skinsagylet ligger i  Natura 2000-område och skyddas av habitatdirektivet.

Var namnet kommer ifrån är okänt, men man vet att sjön kallades för Schinechegiölet år 1693.

Naturreservat 

Skinsagylet kallas även det naturreservat som består av sjön och den kringliggande skogen. Reservatet är kuperat och dess högsta punkt ligger på ca 125 meter över havet medan sjön ligger på cirka 50 meter över havet.

Arter 

I sjön finns gädda, abborre, ål och sutare.
I strandkanten finns det på en del ställen gungfly bestående av vitmossa, vattenklöver olika starrarter och gräs. På gungflyn växer det tranbär, sileshår och kärrviol.
Den kringliggande skogen består av avenbok uppblandat med en del av ek och bok. Dessutom finns det liljekonvalj, lundstarr, murgröna och vildkaprifol.

Här växer avenbokskog med inslag av ek och bok. Här finns också liljekonvalj, lundstarr, murgröna och vildkaprifol. Längs sjökanten finns partier med gungfly av vitmossa, vattenklöver, starrarter och gräs, bevuxna med tranbär, sileshår och kärrviol.

Se även 
 Lista över insjöar i Sölvesborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Mörrumsån-Skräbeåns kustområde
Insjöar i Blekinge
Insjöar i Sölvesborgs kommun
Lista över insjöar i Sölvesborgs kommun

Detta är en lista över sjöar i Sölvesborgs kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Sölvesborgs kommun.

Lista

Sölvesborgs kommun
 Lista
Send Me a Postcard

Send Me a Postcard är en sång skriven av Robbie van Leeuwen, och inspelad av Shocking Blue 1968. Den blev en hit i hemlandet samma år, och blev även populär i Skandinavien där den dock slog först 1970. Med text på svenska av Per Gessle spelades den in 1980 med Gyllene Tider, som Skicka ett vykort, älskling.

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Engelskspråkiga sånger
Låtar framförda av Gyllene Tider
Nederländska sånger
Sånger 1968
Waldenburg

Waldenburg kan syfta på:

Personer
 Alfred von Waldenburg (1847–1915), en tysk målare

Geografi

Polen 

 Wałbrzych, kommunhuvudort, Nedre Schlesiens vojvodskap, Powiat wałbrzyski,

Schweiz 

 Waldenburg (distrikt), distrikt, Basel-Landschaft, 
 Waldenburg, Basel-Landschaft, ort och kommun i kantonen Basel-Landschaft,

Tyskland 

 Waldenburg, Sachsen, kommun, Sachsen, 
 Waldenburg, Baden-Württemberg, stad i Baden-Württemberg

Se även 
 Waldburg
 Wald
Karen Horney

Karen Horney, född Danielsen den 16 september 1885 i Blankenese, Hamburg, Tyskland, död den 4 december 1952 i New York, var en tysk psykoanalytiker, som praktiserade i USA under senare delen av sin karriär.

Biografi
Horney föddes som Karen Danielsen och hennes far var en sjökapten med traditionell patriarkalisk inställning. Enligt hennes dagböcker såg hon fadern som ”en grym, disciplinär figur” som satte hennes broder högre än henne själv.

År 1906 började Horney studera vid den medicinska fakulteten vid Freiburgs universitet, vilken var den första institutionen i Tyskland som skrev in kvinnor till kurser med högre medicinsk utbildning. Hon fortsatte 1908 sina studier vid universitetet i Göttingen och slutligen i Berlin, fram till sin examen 1913.

År 1920 fick Horney en tjänst inom Institutet för psykoanalys i Berlin, där hon föreläste i flera år. Hon undervisade också på The New School i New York. År 1930 flyttade hon till USA och bosatte sig så småningom i Brooklyn, som blivit hem för en stor intellektuell gemenskap, delvis beroende på en stor inflyttning av judiska flyktingar från Europa.

Horneys första plats i karriären i USA var som biträdande chef för Chicago Institute for Psychoanalysis. Under sin tid i Brooklyn utvecklade hon komplexa teorier om neuros och personlighet baserat på hennes erfarenheter från sitt arbete med psykoterapi. År 1937 publicerade hon boken The Neurotic Personality of Our Time, som fick en bred läsekrets. Hon fjärmade sig i sin psykoanalys från Sigmund Freud och anlade sociologiska aspekter på problemen; det vill säga neuroser är snarast ett uttryck för sociala anpassningssvårigheter. Hennes teorier ifrågasatte vissa traditionella freudianska ståndpunkter, särskilt hennes teori om sexualitet, liksom hennes instinkta orientering av psykoanalysen och dess genetiska psykologi, till grund för feministisk psykologi. Samtidigt höll hon med Freud om de inneboende skillnaderna i manlig och kvinnlig psykologi och knöt sådana skillnader till samhället och kulturen snarare än till biologin. Hon betecknades som sådan ofta som nyfreudiansk.

Horneys avvikelse från den freudianska psykologin ledde till att hon avgick från sin tjänst, men hon tog snart upp undervisningen vid New York Medical College. Hon grundade också en tidskrift, American Journal of Psychoanalysis. Hon fortsatte att arbeta som psykiater till sin död 1952.

Familj 
Karen Horney gifte sig 1909 med beteendevetaren Oskar Horney och de fick tillsammans två döttrar, skådespelaren  (1911–1988) och psykoanalytikern  (1913–2018). Hon hade under 1930-talet en långvarig både professionell och personlig relation med Erich Fromm.

Referenser

Bra Böckers lexikon. 1976.

Noter

Externa länkar
The American Institute for Psychoanalysis
International Karen Horney Society
Biography at Webster.edu.
Lecture notes alongside psychological opinions at Sonoma.edu
Our Inner Conflicts: excerpts
Commentary on Our Inner Conflicts from 50 Psychology Classics (2007)
Books by Karen Horney at the Internet Archive

 
Födda 1885
Avlidna 1952
Kvinnor
Tyska läkare
Personer från Hamburg
Tyska psykiatrer
Amerikanska psykiatrer
Filip Hološko

Filip Hološko, född 17 januari 1984 i Piešťany, Tjeckoslovakien, i nuvarande Slovakien, är en slovakisk fotbollsspelare som spelar för australiska Sydney FC. Han har också spelat landskamper för slovakiska landslaget.

Externa länkar

TFF
National Football Teams
Uefa

Slovakiska fotbollsspelare
Slovakiska landslagsspelare i fotboll
Födda 1984
Spelare i FK AS Trenčín
Spelare i Manisaspor
Fotbollsspelare i Beşiktaş JK
Fotbollsspelare i Istanbul BB
Spelare i Çaykur Rizespor
Spelare i Sydney FC
Spelare i VM i fotboll 2010
Män
Levande personer
Personer från Piešťany
Slagghus

Slagghus är en byggnad uppförd med slagg som byggnadsmaterial. Det vanligaste är att slaggtegel använts, men även andra varianter förekommer.

Idén att använda slaggtegel kom på 1700-talet från England, och introducerades av slottsbyggmästaren i Sverige av Clas Eliander 1748. Redan i början av 1700-talet hade vid Forsmarks bruk slagg använts som taktäckningsmaterial, och från mitten av 1700-talet finns en uppgift om slaggtäckta tak vid Österbybruk.

Tekniken att gjuta stenar av slagg presenterades 1761 i Falun av bergsrådet Anton von Swab. Denna teknik fick dock inget större genombrott då. Omkring 1770 presenterade markscheidern Erik Geisler en teknik att lägga slaggflis i förband, varpå väggarna putsades. En senare variant av Olof Forsgren innebar att putsen slopades och slaggen lämnades synlig. 

De första slaggstenshusen i Uppland uppfördes i Söderfors bruk på 1770-talet. Under de följande decennierna tillkom en mängd slaggstensbyggnader vid bruket. Vid uppförandet av den nya brukskyrkan som invigdes 1792 användes delvis slaggsten. På 1780-talet murades bruksladugården i slaggsten vid Älvkarleö bruk, och vid slutet av 1700-talet uppfördes slagghus vid de flesta bruk med en masugn. Slagghusen ansågs fuktiga och svåra att värma upp, och på 1840-talet uppfördes de sista bostadshusen i slaggsten vid de uppländska bruken, arbetarbostaden Fyrbo vid Söderfors. 1845 uppfördes som ett av de få husen utanför bruken ett bostadshus vid prästgårdens fäbod vid Hedesundafjärden. Efter mitten av 1800-talet användes slaggsten endast till grunder och källare i bostadshus, medan man fortsatte att bygga uthus i slaggsten fram till omkring 1920.

Vid slutet av 1700-talet började man även mura hus med slaggflis och gjuta väggar med krossad slagg och kalkbruk. Det första kända gjutna huset i Sverige uppfördes 1761 i Falun av bergsrådet Anton von Swab. Byggnadens väggar göts med krossad slagg och kalkbruk i brädform. Ett vagnslider vid Österbybruk uppfördes på 1790-talet efter denna teknik.

En vanligare teknik var att bygga väggar med slaggflis. Slaggflisen erhölls genom att slaggen fick rinna ut i en ränna direkt på hyttgolvet, där den täcktes med sand och kyldes med vatten för att sedan på hyttbacken slås sönder i mindre bitar. Dessa slaggflis murades sedan med kalkbruk. Oftast byggdes fähus eller bodar i slaggflis, men bostadshus i slaggflis har uppförts vid Söderfors bruk, Strömsbergs bruk, Ullfors bruk, Vällnora bruk, Bennebols bruk och Berkinge bruk

Exempel på slagghus

Se även
 Slagg
 Slaggtegel
 Sintersten
 Bergslagssten
 Forsgrenska stilen
 Kolhus

Källor 

Stöphus, lerhus och hus av slagg, artikel av Karin Blent i årsboken Uppland 1999

Bergsbruk
Järnbruk
Byggnadstyper