kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kapten Grogg och Kalle på negerbal

Kapten Grogg och Kalle på negerbal, även Kapten Grogg och Kalle på niggerbal, är en svensk animerad komedifilm från 1917 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den tredje i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 6 februari 1917 på biograf Cosmorama i Göteborg som utfyllnadsfilm till Kvinnan och hennes överman. Filmen mottogs väl av kritikerna.

Handling 
Kapten Grogg bor i Afrika och hovmarskalken kommer med en inbjudan till bal från infödingskungen Maduro. Grogg anländer till balen med sin kompanjon Kalle och dansen börjar. Kalle omhuldas av den vecka flickan Clara, varpå hennes före detta fästman lägger sig i och slagsmål utbryter. Kalle vinner och får sin Clara.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1917
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1917
Kortfilmer 1917
Frische

Frische:
 Jacques Du Frische (1640, Sées  1693, Saint-Germain-des-Prés), en fransk teolog 
 (Anders) "Axel" (Christian) Frische (1877, Tjele  1956, Köpenhamn), ett danskt skuspiller, regissör och manusförfattare
 (Anne) Grete Frische (1911, Köpenhamn  1962, Gentofte), en dansk skådespelerska, filmregissör och manusförfattare

Se även 
 Frische Nehrung
 Frisch
 noter och referenser 

Danska efternamn
När Kapten Grogg skulle porträtteras

När Kapten Grogg skulle porträtteras, är en svensk animerad komedifilm från 1917 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den fjärde i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 13 augusti 1917 i Stockholm och Malmö och mottogs väl av kritikerna.

Handling 
I filmen blandas spelfilm med animerad film. Bergdahl arbetare med en tavla och kapten Grogg kommer för att få sitt porträtt målat. Grogg blir missnöjd med hur näsan målas och Bergdahl får flera gånger korrigera den. Grogg jagar sedan runt Bergdahl i rummet varpå Berhdahl slår till Grogg så att denne fastnar i ett konstverk på väggen. Bergdahl rullar ihop konstverket och går ut med det under armen.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1917
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1917
Kortfilmer 1917
Kapten Grogg vid Nordpolen

Kapten Grogg vid Nordpolen är en svensk animerad komedifilm från 1917 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den femte i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 22 oktober 1917 på biograf Röda Kvarn i Stockholm och mottogs väl av kritikerna.

Handling 
Kapten Grogg och Kalle fastnar i isen under en resa till Nordpolen. De blir jagade av en isbjörn och tvingas att fly. Grogg lyckas till slut oskadliggöra björnen med hjälp av brännvin och de tre blir goda vänner. Väl tillbaka i Sverige får Grogg hålla föredrag om Nordpolen och tackas efter detta av Sven Hedin.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1917
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1917
Kortfilmer 1917
Rallarbi

Rallarbi (Megachile lapponica) är ett solitärt bi i familjen buksamlarbin och släktet tapetserarbin som finns på stora delar av det norra halvklotet.

Utseende 
Ett litet, ganska slankt bi med svart grundfärg, vita ränder mellan tergiterna (bakkroppssegmenten) och orange päls på buken. Honan har gles, ljus behåring på ovansidan, som dock inte döljer den svarta grundfärgen. På sista sterniten, buksegmentet, är pälsfärgen mörkröd. Hon blir 11 till 13 mm lång, medan hanen har en kroppslängd av 9 till 10 mm. Vingarna är mörka, med bruna (hanen) till svarta (honan) ribbor.

Ekologi  
Rallarbiet lever i skogsbryn, gläntor, på kalhyggen, i parker och trädgårdar. Det inrättar sina larvbon i befintliga insektgångar i dött trä, som grenar, stolpar och stubbar.
Arten är starkt specialiserad vad gäller pollen, och hämtar denna endast från dunörtssläktet. Även bladen, som den klär sina larvbon med, hämtas från detta släkte. Nektar tar det från korgblommiga växter, ärtväxter och hallonsläktet (bland rosväxterna). Arten flyger från juni eller juli till augusti.Äggläggande honor nyttjar gärna hål från strimmig barkbock som boplats .

Utbredning 
Den eurasiatiska utbredningen omfattar Mellan- och Nordeuropa upp till Fennoskandien samt Asien österut till Japan. I Nordamerika finns arten i nästan hela Kanada och Alaska, vanligast i bergen och de nordliga delarna. Den är reproducerande i Sverige, och klassad som livskraftig.

Referenser

Bin
Kapten Grogg gifter sig

Kapten Grogg gifter sig är en svensk animerad komedifilm från 1918 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den sjätte i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 25 februari 1918 på biograf Röda Kvarn i Stockholm och mottogs väl av kritikerna. Den var den enda av Grogg-filmerna som kom att censureras.

Handling 
En hummer biter sig fast i Sylfidias ena skinka och Kapten Grogg räddar henne. Därefter friar han till henne.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1918
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1918
Kortfilmer 1918
Kapten Grogg och fru

Kapten Grogg och fru är en svensk animerad komedifilm från 1918 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den sjunde i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 11 november 1918 på biograf Röda Kvarn i Stockholm.

Handling 
Kapten Grogg skiljer sig från sin fru Sylfidia.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1918
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1918
Kortfilmer 1918
Kapten Grogg bland vilda djur

Kapten Grogg bland vilda djur är en svensk animerad komedifilm från 1919 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den åttonde i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 10 mars 1919 på biograf Röda Kvarn i Stockholm.

Handling 
Kapten Grogg får känna på djungelns lag: äta eller ätas. Ett lejon försöker äta upp honom och han räddas då av en elefant. En kvinna lagar kärleksfullt hans byxor.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1919
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1919
Kortfilmer 1919
Henric Lagercrantz

Henric Gustafsson Lagercrantz, född 15 december 1891 i Stockholm, död 3 april 1987 i Vårdinge församling, Södertälje kommun, Stockholms län, var en svensk militär och godsägare.

Biografi 
Lagercrantz avlade studentexamen i Karlskrona 1911. Han blev underlöjtnant vid Livregementets husarer 1913, löjtnant där 1916 och ryttmästare 1928. Lagercrantz genomgick Krigshögskolan 1924–1926 och var aspirant vid generalstaben 1927–1930. Han befordrades till major vid Livregementet till häst 1937. Lagercrantz var militärattaché i Rom 1933–1935, således kort tid innan "Axeln Rom-Berlin" år 1936 proklamerades såsom upptakt till Andra världskriget. Lagercrantz blev 1940 överstelöjtnant och chef för Arméns rid- och körskola Strömsholm, Hallstahammars kommun. Skolan bedrev sin verksamhet åren 1868–1970, enligt minnesstenen i området. Han blev 1942 överste och var 1943–1947 chef för Norrlands dragonregemente, K 4 ("Blå dragonerna", verksamma 1853–2004), i Umeå. Lagercrantz övergick på reservstat 1947 och i reserven 1952. Han ägde Molstabergs säteri i Mölnbo från 1947. Lagercrantz blev riddare av Svärdsorden 1934 och av Nordstjärneorden 1943 samt kommendör av andra klassen av Svärdsorden 1946.

Familj 
Henric Lagercrantz föräldrar var amiralen Gustaf Lagercrantz och grevinnan Dika Wrangel af Sauss. Han var sonson till Sveriges finansminister Gustaf Lagercrantz. Från 1920 var han gift med sin kusin Greta Lagercrantz (född 1893), dotter till Gustafs yngre bror Herman. Samtliga tillhörde huvudmannagrenen av adliga ätten nr 1011 Lagercrantz.

Bibliografi

Källor

Adelskalendern, 1983.

Noter

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Svenska attachéer
Kommendörer av andra klass av Svärdsorden
Riddare av Nordstjärneorden
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska godsägare under 1900-talet
Militärer från Stockholm
Diplomater från Stockholm
Henric
Födda 1891
Avlidna 1987
Män
Charles F. Hurley

Charles Francis Hurley, född 24 november 1893 i Cambridge, Massachusetts, död 24 mars 1946 i Boston, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var guvernör i delstaten Massachusetts 1937–1939.

Hurley utexaminerades 1915 från Boston College och deltog i första världskriget i USA:s flotta.

Hurley efterträdde 1937 James Michael Curley som guvernör och efterträddes 1939 av Leverett Saltonstall. Innan ämbetsperioden som guvernör tjänstgjorde han tre mandatperioder som delstatens finansminister. Som guvernör använde han sin vetorätt mot ett lagförslag om lojalitetsed för lärare. Efter två år som guvernör besegrades han i demokraternas primärval av företrädaren Curley.

Hurley avled 1946 och gravsattes på Cambridge Cemetery i Cambridge i Massachusetts.

Referenser 

Guvernörer i Massachusetts
Födda 1893
Avlidna 1946
Amerikanska demokrater
Män
Alumner från Boston College
Kapten Grogg badar

Kapten Grogg badar är en svensk animerad komedifilm från 1919 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den nionde i en serie filmer om Kapten Grogg.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 6 oktober 1919 på biograf Regina i Stockholm.

Handling 
Kapten Grogg badar tillsammans med Kalle när ett par apor stjäl deras kläder. De dricker även ur Groggs spritflaskor och när aporna är berusade tar Grogg och Kalle tillbaka kläderna, som nu är fulla av ohyra.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1919
Svenska filmer 1919
Kortfilmer 1919
Kapten Grogg på Stora Oceanen

Kapten Grogg på Stora Oceanen är en svensk animerad komedifilm från 1920 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den tionde i en serie filmer om Kapten Grogg.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Filmer 1920
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1920
Prinsvillan, Tyresö

Prinsvillan är en byggnad vid Tyresö slott i Tyresö kommun. Prins Eugen tillbringade här några somrar mellan 1894 och 1909 (därav namnet). Tillsammans med intilliggande ”Handelsboden” och ”Lakejvillan” bildar husen en liten bebyggelsegrupp som även kallas ”Lilla Tyresö”. Anläggningen nyttjas av Svenska turistföreningen som vandrarhem, turistinformation, konferenscenter och festvåning.

Byggnader

Prinsvillan
På den lilla kullen där Prinsvillan ligger, cirka 300 meter väster om Tyresö slott, uppfördes redan på 1400-talet stenborgen ”Tyresö hus”. År 1613 brann Tyresö hus, men återuppfördes strax därefter för att slutligen på 1660-talet ersättas av en ny gårdsanläggning, kallad ”Lilla Tyresö”. Denna gårdsanläggning försvann i sin tur under 1700-talets senare hälft. Från den tiden återstår bara den så kallade ”Lakejvillan”.

År 1884 byggdes på delar av Tyresö hus grund en rättarebostad, som sedermera skulle kallas ”Prinsvillan”. Anledning till namnet ”Prinsvillan” var att ”målarprinsen” Eugen tillbringade här några sommar kring sekelskiftet 1900. Under hans tid bildades en konstnärskoloni vid slottet. Bland de arbeten som prins Eugen skapade här finns bland ”Glimmande fönster” visande Tyresö slottet i kvällsljus och ”Molnet”, kanske prins Eugens mest kända målning, båda från 1895. Bland andra verk som inspirerades av Tyresömiljön märks ”Sommarnatt” (1895), ”Vårsol på ängen” (1894), ”Den ljusa natten” (1899) och ”Det stilla vattnet” (1901). Prins Eugen var även en flitig fotograf. Med sina fotografier dokumenterade han omgivningen och studerade landskapet och himlen.

Handelsboden
Direkt sydväst om Prinsvillan ligger den gamla handelsboden som byggdes i slutet av 1800-talet samtidigt med rättarbostaden. Här kunde godsets arbetare och andra Tyresöbor handla de varor som inte producerades i trakten, exempelvis  specerier, kryddor, tyger och fotogen. Handlaren och hans familj bodde i huset. Innan handelsboden fanns var man tvungen att färdas den långa vägen in till Stockholm för att införskaffa varorna.

Lakejvillan
Från den gårdsbebyggelse som fanns här på 1700-talet återstår idag bara Lakejvillan. Byggnaden är ett panelat timmerhus som kan dateras till 1700-talet, men som troligen är ännu äldre. Under markisen Claes Lagergrens tid på slottet bodde kuskar och annan personal här.

Prins Eugens fotografier från Tyresö

Källor

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Tyresö kommun
Vandrarhem i Sverige
Kapten Grogg bland andra konstiga kroppar ...

Kapten Grogg bland andra konstiga kroppar, är en svensk animerad komedifilm från 1921 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den elfte i en serie filmer om Kapten Grogg.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Filmer 1921
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1921
Svenska 1920-talsfilmer
Kapten Grogg skall fiska

Kapten Grogg ska fiska är en svensk animerad komedifilm från 1921 i regi av Victor Bergdahl. Filmen var den tolfte i en serie filmer om Kapten Grogg.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Filmer 1921
Svartvita filmer
Filmer från Svenska Biografteatern
Animerade filmer 1921
Svenska 1920-talsfilmer
Karl Storch

Karl Storch, född 21 augusti 1913 i Fulda, död 19 augusti 1992 i Fulda, var en tysk friidrottare.

Storch blev olympisk silvermedaljör i släggkastning vid sommarspelen 1952 i Helsingfors.

Källor 

Födda 1913
Tyska släggkastare
Tyska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1952
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1952
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1952 från Tyskland
Män
Avlidna 1992
Personer från Fulda
Tyska idrottare under 1900-talet
Mahmut Bakalli

Mahmut Bakalli, född den 19 januari 1936 i Gjakova i Kosovo, död den 14 april 2006 i Pristina i Kosovo, var en kosovoalbansk politiker.

Under sin ungdom gick han i skola i Prizren och tog både kandidat- och masterexamen i samhällsvetenskap vid universitet i Belgrad i Serbien. Han beklädde flera politiska ämbeten som exempelvis ordförande i centralkommittén för Kosovos kommunistparti från och med 28 juni 1971 och till och med 6 maj 1981. Han avskedades från partiets presdium av de serbiska myndigheterna och hölls i husarrest i två år. Efter Kosovokriget understödde han Ramush Haradinaj i grundandet av Alliansen för Kosovos framtid och blev ledamot i Kosovos parlament. Han arbetade också som rådgivare åt den dåvarande premiärministern Agim Çeku. Vid rättsprocessen mot Slobodan Milošević avlade han ett vittnesmål mot honom. Han var den förste att göra det.

Källor
 

Kosovanska politiker
Personer från Gjakova
Personer i Kosovo under 1900-talet
Personer i Kosovo under 2000-talet
Födda 1936
Avlidna 2006
Män
Luxemburg i olympiska sommarspelen 1952

Luxemburg deltog med 44 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors. De vann en guldmedalj och slutade på 27 plats i medaljligan.

Medaljer

Guld 
 Josy Barthel - 1 500 meter

Källor 
 

1952 i Luxemburg
Nationer i olympiska sommarspelen 1952
1952
Abborrputten

Abborrputten är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Luxemburg i olympiska sommarspelen 1956

Luxemburg deltog med 11 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1956 i Melbourne. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1956 i Luxemburg
Nationer i olympiska sommarspelen 1956
1956
Alsjön (Gåsinge-Dillnäs socken, Södermanland)

Alsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Alsjön ingår i det delavrinningsområde (655708-157925) som SMHI kallar för Utloppet av Nyckelsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 26 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trosaån (Sättraån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (24 procent) och jordbruk (30 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Avlasjön

Avlasjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Avlasjön ingår i det delavrinningsområde (655625-157634) som SMHI kallar för Utloppet av Avlasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (49 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (25 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Axsjön (Björnlunda socken, Södermanland)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gers, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Axsjön ingår i det delavrinningsområde (654547-156315) som SMHI kallar för Utloppet av Båven. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 44 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Husbyån (Jättnaån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (44 procent), öppen mark (10 procent) och jordbruk (19 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Nyköpingsåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Frustuna socken, Södermanland)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Sjön ligger inom naturreservatet Holmsjöskogen.

Delavrinningsområde 
Axsjön ingår i det delavrinningsområde (656141-159088) som SMHI kallar för Utloppet av Yngern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Turingeån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Gåsinge-Dillnäs socken, Södermanland, 655945-158302)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Gryts socken, Södermanland, 656047-156454)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Nyköpingsåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Gåsinge-Dillnäs socken, Södermanland, 656093-157716)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Axsjön ingår i det delavrinningsområde (655886-157640) som SMHI kallar för Inloppet i Nyckelsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 23 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trosaån (Sättraån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent) och jordbruk (21 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Gryts socken, Södermanland, 656359-156421)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Axsjön ingår i det delavrinningsområde (656207-156259) som SMHI kallar för Mynnar i Dunkern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Moraån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Nyköpingsåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Axsjön (Gryts socken, Södermanland, 656377-156726)

Axsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gers, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Axsjön ingår i det delavrinningsområde (656378-156729) som SMHI kallar för Utloppet av Axsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (90 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Barsättern

Barsättern är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Trosaån (Sättraån).

Delavrinningsområde 
Barsättern ingår i det delavrinningsområde (655967-157546) som SMHI kallar för Utloppet av Barsättern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 22 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trosaån (Sättraån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (15 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun