kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ägegöl

Ägegöl är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har abborre och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Ägegöl ingår i det delavrinningsområde (638806-150298) som SMHI kallar för Ovan Lillån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 21 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Stångån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (64 %) och jordbruk (22 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 % av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ägöl (Djursdala socken, Småland)

Ägöl är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Älegöl

Älegöl är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Älen

Älen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda, mört och regnbåge fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Älen ingår i det delavrinningsområde (639332-150622) som SMHI kallar för Utloppet av Nossen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 %) och jordbruk (20 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 % av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Älgölen, Småland

Älgölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Marströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ängbomadgölen

Ängbomadgölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ängstugegölen

Ängstugegölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ävjegölen

Ävjegölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ösjön (Locknevi socken, Småland)

Ösjön är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ösjön ingår i det delavrinningsområde (639701-151648) som SMHI kallar för Utloppet av Yxern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 10 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Isnäsström (Yxeredsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Ösjön (Rumskulla socken, Småland)

Ösjön är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Stångån. Vid provfiske har bland annat abborre, gädda, löja och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Ösjön ingår i det delavrinningsområde (640221-148599) som SMHI kallar för Ovan Grytgölsbäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 8 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Stångån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (91 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gädda
 Löja
 Mört
 Sarv
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Össebosjön

Össebosjön är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Bredshultån.

Delavrinningsområde 
Össebosjön ingår i det delavrinningsområde (638315-152337) som SMHI kallar för Inloppet i Smedstorpasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Bredshultån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Marströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Övre Slån

Övre Slån är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Övre Ämten

Övre Ämten är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Övre Ämten ingår i det delavrinningsområde (639701-151648) som SMHI kallar för Utloppet av Yxern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 10 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Isnäsström (Yxeredsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Funningen, Småland

Funningen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Funningen ingår i det delavrinningsområde (639589-151462) som SMHI kallar för Mynnar i Yxern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Gröppleån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (68 procent) och jordbruk (21 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Gröndalsviken, Småland

Gröndalsviken är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Vimmerby kommun
Lista över insjöar i Vimmerby kommun

Detta är en lista över sjöar i Vimmerby kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Vimmerby kommun.

Lista

Vimmerby kommun
 Lista
Cracker Jack

Cracker Jack ofta benämnt i plural som Cracker Jacks är ett amerikanskt snacks som är baserat på popcorn och jordnötter.

Cracker Jacks associeras oftast med baseboll då det säljs stora mängder av det under matcher. Det är också känt för att vara med i låten Take Me Out To The Ballgame där "Buy me some peanuts and Cracker Jacks" sjungs i refrängen.

Innehåll 
 Popcorn
 Jordnötter
 Smör
 Honung (kan ersättas med sirap)

Tillverkare 
Det första företaget att sälja Cracker Jacks var The Cracker Jack Company som sedan köptes upp av Borden 1964. Borden sålde sedan varumärket vidare till Frito-Lay (som var en av de stora budgivarna när The Cracker Jack Company såldes 1964) 1997 och står idag för den största delen av försäljning av Cracker Jacks.

Referenser

Noter

Externa länkar

Tilltugg
Produkter lanserade 1896
Hold

Hold (förkortat H, HD eller HLD) är en statistisk kategori i baseboll. Den är viktig för sådana relief pitchers (avbytare) som byts in för att hålla ledningen i matcherna och som inte är closers, vilka byts in för att avsluta matcherna.

Definition 
Hold är inte en officiell statistisk kategori i Major League Baseball (MLB) och det finns ingen allenarådande definition av vad som krävs för att en inbytt pitcher ska få en hold. Den ursprungliga och allmänt vedertagna definitionen, konstruerad 1986 av basebolljournalisterna John Dewan och Mike O'Donnell, är att pitchern måste uppfylla tre kriterier: a) Han kommer in i matchen i en så kallad save opportunity, alltså där hans lag leder och någon av följande förutsättningar är uppfyllda: 1) Hans lag har en ledning på högst tre poäng och han pitchar minst en inning, 2) Oberoende av ställningen, om den poäng som innebär en potentiell kvittering antingen redan är på bas, som slagman eller on deck (alltså som nästa slagman) eller 3) Han pitchar minst tre inningar, b) Han bränner minst en motståndare och c) Han blir utbytt utan att hans lag vid något tillfälle tappat ledningen. Om en pitcher utses till den vinnande pitchern så kan han inte samtidigt få en hold, även om han uppfyller kriterierna ovan.

Definitionen av en hold kan dock variera, till exempel krävs ibland inte att pitchern bränner minst en motståndare. Detta medför att olika källor kan ha olika statistik för holds.

Värdet av att protokollföra holds har ifrågasatts av vissa, som menar att det viktiga är att bränna sina slagmän och inte i vilken typ av matchsituation det sker.

I motsats till vad som gäller för vinster/förluster och saves, kan mer än en pitcher i varje lag få en hold i en och samma match, men en och samma pitcher kan bara få en hold per match. En pitcher kan få en hold även om en senare inbytt pitcher tappar ledningen och laget förlorar. Det är till och med möjligt för en pitcher att både få en hold och en förlust i samma match.

Major League Baseball 
Även om hold inte är en officiell statistisk kategori i MLB visas holds i matchrapporter på MLB:s officiella webbplats.

Tio i topp 
Statistiken omfattar inte åren före 1999.

Flest holds under karriären

Flest holds under en säsong 

* Aktiva spelare i MLB i fet stil

Övriga rekord 
För rookies är rekordet för flest holds under en säsong 34, satt av Akinori Otsuka 2004.

Referenser

Noter 

Basebolltermer
Upplands runinskrifter 1132

Runinskrift U 1132, eller Gimostenen, är en runsten i Gimo, Skäfthammars socken och Östhammars kommun i Uppland. Runstenen står nu vid Gimo damm cirka två kilometer nordväst om Skäfthammars kyrka.

Stenen
Vid en undersökning av Johannes Bureus 1594 fanns stenen vid en bro över Gimån, bäcken mellan Gimo damm och Olandsån och cirka 500 meter norr om Skäfthammars kyrka. På 1800-talet inlades stenen i Gimos kyrkogårdsport, men flyttades sedermera till sin nuvarande plats vid Gimo damm.

Stenens storlek är 2,4 m i höjd och 0,8 m i bredd vid basen, samt 1,5 m bred vid toppen, 0,35 m tjock i nordvästra kanten och 0,15 m tjock i södra kanten. Materialet är grå, grovkornig granit. Ristaren är Ömund.

Inskriften

Stenen är rest efter föräldrarna av deras tre söner. Namnet Liutr är ovanligt och finns ytterligare bara på U 1016. Þrotti är belagt på runstenar Sö 115, Sö 200, U 17 och U 485. oþuiþr återger sannolikt ett mansnamn Auðviðr; diftongen Au är enkeltecknad i båda namn oþuiþr och oþmontr – Auðmundr, som kan jämföras med skrivningen ooþbiarn för Auðbiorn på U 1062. Namnet Auðviðr är mycket ovanligt, det är inte belagt i runinskrifterna och var sällsynt under medeltiden. Fadern hette Biörn. Moderns namn i  ackusativ form är Fasthæiði. Kvinnonamnet Fasthœiðr är endast känt från U 1132, men namn sammansatta med adjektivstammen fast- är mycket vanliga.

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter

Källor

Noter

Externa länkar
 Gimo hembygdsförening
 

 
Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Östhammars kommun
Gimo
Hedda Berwald

Ej att förväxla med pianisten Hedvig Berwald (1816–1897).

Hedvig (Hedda) Eleonora Berwald, gift Sack, född 17 september 1824 i Stockholm, död 5 februari 1880 i Tyska Sankta Gertruds församling i Stockholm, var en svensk konsertsångerska.

Berwald var dotter till Johan Fredrik Berwald och Mathilda Berwald i tyska musiksläkten Berwald. Hon utbildades av sång modern tillsammans med sina systrar Fredrique Berwald och Julie Berwald; hon och systern Julie hade också ett intyg i sång från komponisten Spontini, av vilken de alltså borde ha undervisats.

Hon utgjorde med systrarna en känd sångtrio och uppträdde tillsammans med dem i Finland (1842), Köpenhamn (1844) och i Berlin till en orkester dirigerad av Wagner (1847), och var i Stockholm uppskattade för sina tolkningar av folkvisor för damtrio.

Hon avslutade sin karriär när hon år 1850 gifte sig med den tyske cellisten Theodor Sack, som var anställd i Hovkapellet. Makarna hade ett brett sällskapsliv och hemmet frekventerades av musikaliska kretsar.

Källor 
 Sten Broman: Franz Berwalds stamträd (1968) i Svensk tidskrift för musikforskning

Noter 

Svenska sångare under 1800-talet
Sångare från Stockholm
Födda 1824
Avlidna 1880
Kvinnor
Henrik Munktell (1804–1861)

Johan Henrik Munktell, född 9 oktober 1804 i Stora Kopparbergs socken, död 8 april 1861, var en svensk brukspatron.

Biografi
Munktell, som övertog Grycksbo bruk 1834, var amatörmusiker, både pianist och dirigent. Han var medlem av Harmoniska Sällskapet i Stockholm 1825–1830 och dirigent i Falu musiksällskap, bildat 1843. Han invaldes som ledamot 361 av Kungliga Musikaliska Akademien den 19 december 1857. 

Henrik Munktell var gift med Augusta Munktell och far till Helena Munktell, Emma Sparre och Amalia Hjelm.

Referenser

Vidare läsning

Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska brukspatroner under 1800-talet
Födda 1804
Avlidna 1861
Män
Personer från Stora Kopparbergs socken
Henrik Wivel

Henrik Wivel, född den 20 juni 1954 i Köpenhamn, är en dansk journalist och författare. Han har två äldre bröder, journalisten, tidigare chefredaktören för Weekendavisen och Berlingske Tidende, Peter Wivel och konstvetaren Mikael Wivel. Hans farbror var direktör på Gyldendal, Ole Wivel.

Wivel blev Mag.art. i nordisk litteratur vid Köpenhamns universitet 1984 och Dr.phil. där på en avhandling om Selma Lagerlöf 1991. Han har därefter arbetat som redaktör, kritiker, föreläsare och konsult i litteratur- och konsthistoria inom universitets-, förlags- och museivärlden.

Bibliografi 

 Den titaniske eros. Johannes V. Jensens forfatterskab – 1982
 Snedronningen. En bog om Selma Lagerlöfs kærlighed – 1988
 Den store stil. Dansk symbolisme og impressionisme omkring år 1900 – 1995
 Vilhelm Hammershøi – 1996
 L.A. Ring – 1997
 Selviagttagelse. Essays om kunst og digtning fra renæssancen til modernismen – 1999
 Edvard Weie – 2001
 Perlen. Essays – 2001
 Maja Lisa Engelhardt. En Monografi – 2002
 Finn Juhl – 2004
 Drømmetid. Fortællinger om Det Sjælelige Gennembruds København (red.) – 2004
 J.F. Willumsen – 2005
 Snedronningen. En litterær biografi om Selma Lagerlöf – 2005
 Det jordiske Paradis. Med H.C. Andersen på rejse i Portugal – 2006 
 Spejlet. Bille Augusts film – 2008
  Dansk Litteraturs Historie bind III (tillsammans med Lise Busk Jensen och Johannes Nørregaard Frandsen) – 2009
 Slægtskaber. Essays om forholdet mellem kunst, kunstnere og erkendelsesformer – 2010
 Forudafspejlingen. B.S. Ingemanns Morgen- og Aftensange – 2011

 Bidrag till de forskningsbaserade publikationerna Wilhelm Bendz (1996, Den Hirschsprungske Samling), Helene Schjerfbeck (1997, Nordjyllands Kunstmuseum), Sjælebilleder (2001, Statens Museum for Kunst), Uden for murene (2002), Karl Isakson (2004, Moderna Museet), Mod Lyset (2004, Nordjyllands Kunstmuseum), J.F. Willumsen. På sporet af El Greco (2005, J.F. Willumsens Museum), L.A. Ring (2006, Statens Museum for Kunst), Joakim Skovgaard (2006, Skovgaard Museet), Svend Hammershøi (2008, Skovgaard Museet), Akseli Gallen-Kallela (2008, Museum Sønderjylland), Livslyst. Vitalisme 1890-1940 (2008, Odense Bys Museer), Karl Schou (2008, Faaborg Kunstmuseum),Grib tiden 1900 (2001, Gyldendal), 500 års verdenskunst (2004, Gyldendal), Fagerø. Johannes Jørgensen og hans forfatterskab (2006. Johannes Jørgensen Selskabet), Digte. Johannes V. Jensen (2009, Gyldendal), Himmelgåder. Dansk kunst og astronomi 1780-2010 (2011, Fuglsang och Odense Bys Museer), Vilhelm Kyhn (2012, Fuglsang och Randers Kunstmuseum).

Priser och utmärkelser 

 1990 Mårbackapriset 
 1993 Dansk-svensk kulturfonds kulturpris
 1995 Georg Brandes-priset

Källor 

 

Födda 1954
Levande personer

Danska journalister
Danska litteraturvetare
Danska litteraturkritiker
Danska konsthistoriker
Danska konstkritiker
Danska fackboksförfattare
Danskspråkiga fackboksförfattare
Personer i Danmark under 2000-talet
Personer från Köpenhamn
Män
Svarvareskogens naturreservat

Svarvareskogen är ett naturreservat i Skummeslövs socken i Laholms kommun i Halland.

Reservatet är ett 25 hektar stort område som tillsammans med Norra och Södra Skummeslövs naturreservat utgör en del av det forna Skummeslövs flygsandfält. Sanddynerna är som mest 3-4 meter höga. Här finns tallskog med inslag av gran och björk. Skogsplanteringen är ett minne av den kamp som befolkningen fört mot flygsandens härjningar i trakten. 

Området är ett populärt friluftsområde med flera markerade strövstigar och har varit skyddat sedan 1992.

Källor
Svarvareskogen, Länsstyrelsen i Hallands län

Naturreservat i Laholms kommun
Naturskyddsområden bildade 1992
Hålta naturreservat

Hålta naturreservat är ett naturreservat inom nätverket Natura 2000 i Hålta socken i Kungälvs kommun i Bohuslän. Det ligger söder om Hålta kyrka och länsväg 168 mellan Kungälv och Marstrand. Reservatet bildades 1989 och har en areal på omkring 38 hektar. Det förvaltas av Västkuststiftelsen.

Referenser

Källor
Hålta, Länsstyrelsen i Västra Götalands län (läst 7 juni 2013)

Noter

Naturreservat i Kungälvs kommun
Natura 2000-områden i Västra Götalands län
Naturskyddsområden bildade 1989
Sidor om naturreservat i Västra Götalands län som saknar länkar till Länsstyrelsen
Fernando Luiz Roza

Fernando Luiz Rosa, med artistnamnet Fernandinho född 4 maj 1985 i Londrina, Brasilien, är en brasiliansk fotbollsspelare (mittfältare) som spelar för Atlético Paranaense. Han har också spelat för Brasiliens landslag.

Källor

Brasilianska fotbollsspelare
Brasilianska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Clube Atlético Paranaense
Spelare i FK Sjachtar Donetsk
Spelare i Manchester City FC
Spelare i Campeonato Brasileiro Série A
Spelare i Premjer-Liha
Spelare i Premier League
Spelare i VM i fotboll 2014
Spelare i Copa América 2015
Spelare i VM i fotboll 2018
Spelare i Copa América 2019
Personer från Londrina
Födda 1985
Levande personer
Män
Brasilianska idrottare under 2000-talet
Abu Markúb och de hundrade elefanter

Abu Markúb och de hundrade elefanter är en svensk dokumentärfilm från 1925 i regi av Bengt Berg.

Filmen spelades in vårvintern 1924 på floden Bahr el Ghazal i Sudan och skildrar träskonäbbfågeln Abu Markúbs uppehållsområden i flodens träskområden. Utöver detta dokumenterar filmen andra djur som elefanter, antiloper, pantrar, gaseller, krokodiler, flodhästar med mera.

Filmen hade premiär den 19 mars 1925 på biograf Palladium i Stockholm, vilket var det enda visningstillfället i huvudstaden. Filmen lanserades "som helaftonsföreställning, utan biprogram och utan texter, men med ett föredrag av Bengt Berg själv" och efter premiären kom filmen att visas ytterligare sju gånger i andra större städer i Sverige.

Referenser 

Svenska dokumentärfilmer
Svenska stumfilmer
Filmer 1925
Sudan på film
Svartvita filmer
Bland malajer på Sumatra

Bland malajer på Sumatra är en svensk dokumentärfilm från 1925 med regi och foto av Gustaf Boge och manus av Sigfrid Siwertz.

Filmen spelades in under elva månader 1923-1924 på Sumatra i Indonesien och skildrar folkfliv, flora och fauna på ön. Filmen hade premiär den 23 mars 1925 på biografen Röda Kvarn i Stockholm och rosades av kritikerna.

Referenser 

Svenska dokumentärfilmer
Svenska stumfilmer
Filmer 1925
Indonesien på film
Svartvita filmer
Filmer från Svensk Filmindustri
Svenska 1920-talsfilmer
En sommarfilm utan namn

En sommarfilm utan namn är en svensk stumfilm från 1926 i regi av Edwin Fredriksson. Den hade premiär 30 september på biograf Record i Stockholm och är ett boxningsdivertissemang med inslag av revy-, reportage- och spelfilm.

Referenser 

Svenska stumfilmer
Svenska filmer 1926
Svartvita filmer
Svenska 1920-talsfilmer
Lyckobarnen

Lyckobarnen är en svensk stumfilm från 1926 med regi och manus av Ester Julin. I rollerna ses bland andra Märta Claesson, Dagny Lind och Paul Seelig.

Om filmen 
Inspelningen ägde rum 1926 i Gysinge, Djursholm och i trakten av Hedemora med Henrik Jaenzon som fotograf. Filmen premiärvisades 27 december 1926 på biografen Olympia i Stockholm och är 55 minuter lång. Den tycks endast ha visats som jullovsmatiné den vintern.

Handling 
För att undvika att hamna på fattighuset ger sig fem föräldralösa barn ut i världen. De får anställning på Per Persgården hos den ensamma Kristina, som är förbittrad av att ha blivit lämnad av gårdsfolk och dotter. Genom barnens närvaro tinar hon upp och allting på gården ställs till rätta igen.

Rollista 
 Märta Claesson – mor Kristina
 Dagny Lind – Elisabeth, Kristinas dotter
 Paul Seelig – Anders, båtbyggare
 Gunnar Bohman – Buller-Olle, mjölnare
 Oscar Åberg – Petter, fördräng
 Gustav Runsten – Emanuel, dräng
 Staffan Lindborg – ej identifierad roll

Referenser 

Svenska stumfilmer
Filmer 1926
Dalarna på film
Gästrikland på film
Stockholm på film
Svartvita filmer
Henrik Munktell

Henrik Munktell kan syfta på bland andra: 

 Henrik Munktell (1804–1861), brukspatron och amatörmusiker
 Henrik Munktell (1841–1906), disponent
 Henrik Munktell (1875–1921), disponent
 Henrik Munktell (1903–1962), professor och riksdagsman