kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Winnipeg Falcons

Winnipeg Falcons var ett amatörlag i ishockey från Winnipeg i Manitoba aktivt åren 1909–1925. Falcons nådde sina största framgångar 1920 då laget vann Allan Cup samt OS-guld i form av Kanadas landslag.

Historia
Winnipeg Falcons var ett lag bestående av spelare av nästan uteslutande isländsk bakgrund. Laget hade sina rötter i Icelandic Athletic Club som grundades 1898. Klubben utgjorde en liga med två lag som förutom IAC även bestod av Viking Hockey Club. 1908 slogs lagen samman och blev ett och samma lag.

Säsongen 1914–15 vann Falcons Manitoba Independent League och säsongen därefter spelade klubben i Winnipeg Senior League B. Säsongen 1919–20 var Falcons en del av Manitoba Hockey League tillsammans med Brandon Wheat Cities och Selkirk Fishermen. Falcons vann ligan och gavs därmed möjligheten att representera Västra Kanada i slutspelet om Allan Cup. Laget vann sedan Allan Cup efter det att University of Toronto besegrats i ett dubbelmöte med siffrorna 8-3 och 3-2 för en total målskillnad på 11-5.

1920 års Winnipeg Falcons representerade sedan Kanada under de Olympiska sommarspelen i Antwerpen, Belgien. Kanada besegrade Tjeckoslovakien i kvartsfinalen med 15-0, USA i semifinalen med 2-0 samt Sverige i matchen om guldmedalj med 12-1.

Winnipeg Falcons – OS 1920
 Herbert "Hebbie" Axford, klubbpresident
 Vilhjalmur "Bill" Fridfinnson, sekreterare
 William Abraham "W.A." Hewitt, kanadensisk olympisk representant
 Gudmundur "Gordon" Sigurjonson, tränare

Spelare

 Bobby Benson, vänsterback
 Walter Byron, målvakt
 Frank Fredrickson, center och lagkapten
 Chris Fridfinnson, forward
 Magnus Goodman, vänsterforward
 Haldor Halderson, högerforward
 Konrad Johannesson, högerback
 Allan Woodman, forward

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
1920 Canada Olympic Hockey Team flickr.com
The Winnipeg Falcons Hockey Club winnipegfalcons.com
Winnipeg Falcons på Manitoba Hockey Hall of Fame

Upplösta ishockeyklubbar i Kanada
Sport i Winnipeg
Sportklubbar i Manitoba
Sportklubbar bildade 1909
Sportklubbar upplösta 1925
Peter's Friends

Peter's Friends är en brittisk komedifilm från 1992 i regi av Kenneth Branagh. I huvudrollerna ses Stephen Fry, Kenneth Branagh, Emma Thompson, Hugh Laurie, Imelda Staunton och Tony Slattery. Filmen kretsar kring en sammankomst där ett antal gamla vänner återses en nyårsafton hos Peter (Stephen Fry) efter att inte ha setts på ett tag.

Rollista i urval 
Stephen Fry - Peter Morton
Kenneth Branagh - Andrew Benson
Hugh Laurie - Roger Charleston
Imelda Staunton - Mary Charleston
Emma Thompson - Maggie Chester
Alphonsia Emmanuel - Sarah Johnson
Rita Rudner - Carol Benson
Tony Slattery - Brian
Phyllida Law - Vera, Peters hushållerska

Referenser

Externa länkar 

Filmer 1992
Brittiska komedifilmer
Filmer i regi av Kenneth Branagh
Nyårsfilmer
Filmer som utspelar sig i hus på landet
England på film
Brittiska romantiska komedifilmer
The Lincoln Lawyer

The Lincoln Lawyer är en amerikansk långfilm från 2011 i regi av Brad Furman, med Matthew McConaughey, Marisa Tomei, Ryan Phillippe och William H. Macy i rollerna. Filmen bygger på en bok med samma namn av Michael Connelly.

Handling
Måttligt framgångsrika försvarsadvokaten Mickey Haller (Matthew McConaughey) arbetar i och runt Los Angeles i en Lincoln Town Car. Han försvarar främst det vanliga drägget från gatan; knarkhandlare och gangstrar, men han får ett nytt fall på halsen. Den rika och framgångsrika mäklaren Louis Roulet (Ryan Phillippe) anklagas för ett överfall och mordförsök. Vid första anblicken verkar han vara oskyldig och historien är påhittad av det kvinnliga "offret".

Men Roulets lögner och avslöjanden får Mickey att tvivla på historien. Han kommer att tänka på sin tidigare klient Jesus Menendez (Michael Peña) som sitter inlåst i fängelse efter att förklarat sig skyldig till ett liknande brott. Hänger allt detta ihop?

Rollista

Källor

Externa länkar

Amerikanska filmer 2011
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska kriminalfilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Domstolsfilmer
Filmer om advokater
Trini Alvarado

Trini Alvarado, född 10 januari 1967 i New York, är en amerikansk skådespelare. Alvarado är kanske främst känd för sina roller i Unga kvinnor och The Frighteners.

Filmografi (i urval) 
1990 - Stella - Ensam mor
1991 - American friends 
1992 - The Babe
1994 - Unga kvinnor
1995 - The Perez family
1996 - The Frighteners
1998 - Paulie - papegojan som pratade för mycket 
2000 - The Last Dance
2004 - Law & Order: Special Victims Unit
2006 - Little Children
2008, 2009 - Fringe
2009 - The Good Guy 
2010 - All Good Things

Externa länkar

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Födda 1967
Levande personer
Skådespelare från New York
Alumner från Fordham University
Vesna Zmijanac

Vesna Zmijanac (Serbiska: Весна Змијанац), född 4 januari 1957 i Nikšić, Montenegro, är en montenegrinsk-serbisk sångerska inom folkmusik. Hon var populär på 1980-talet i det forna Jugoslavien. Hon inledde sin karriär 1979 med singeln Hvala ti za sve (Tack för allt).

Diskografi

Singlar 

 1979 - Hvala ti za sve
 1979 - Ti nisi čovek koji zna da voli
 1979 - Ostavljena žena
 1979 - Pođi sa mnom il' ostani s njom
 1981 - Vetar duve oko kuće
 1981 - Ko nam se u ljubav meša
 1981 - Uveli mi rumeni obrazi
 1983 - Poznati me nikad neće

Album 

 1982 - Ljubi me, ljubi, lepoto moja
 1983 - Ti mali
 1983 - Šta će meni šminka?
 1985 - Zar bi me lako drugome dao
 1986 - Dođi što pre
 1987 - Jedan si ti
 1988 - Istina
 1990 - Svatovi
 1992 - Ako me umiriš sad
 1994 - Idem preko zemlje Srbije
 1995 - Malo po malo
 1997 - Posle svega, dobro sam
 2003 - Šta ostane kad padnu haljine 
 2011 - Pevajte mi pesme

Montenegrinska sångare
Personer från Nikšić
Kvinnor
Födda 1957
Levande personer
Chizhou

Chizhou, tidigare känt som Chihchow, är en stad på prefekturnivå i Anhui-provinsen i östra Kina. Den ligger omkring  170 kilometer söder om proivinshuvudstaden Hefei.

Administrativ indelning
Chizhou består av ett stadsdistrikt och tre härad:
 Stadsdistriktet Guichi – 贵池区 Guìchí qū;
 Häradet Dongzhi – 东至县 Dōngzhì xiàn;
 Häradet Shitai – 石台县 Shítái xiàn;
 Häradet Qingyang – 青阳县 Qīngyáng xiàn.

Klimat
Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Referenser

Externa länkar 

WP:Projekt Kina
Integralt membranprotein

Integralt membranprotein (även kallade transmembrana proteiner) utgör tillsammans med de perifera membranproteinerna de huvudsakliga membranproteinerna. Det integrala membranproteinet genomkorsar cellmembranet och har både en hydrofobisk och en hydrofilisk region i samma protein. Den hydrofoba regionen med icke-polära aminosyror är i membranets centrala delar och håller proteinet på plats, medan den hydrofila regionen har kontakt med vattenlösningarna på membranets båda sidor.

Referenser

Externa länkar 

Proteiner
Proteostas
Perifert membranprotein

Perifera membranproteiner utgör tillsammans med de integrala membranproteinerna de så kallade membranproteinerna, som är en av huvudkomponenterna av cellmembranet och viktig för dess funktioner. Medan de integrala penetrerar membranet är de perifera bundna till dess yta, och är ofta förankrade med ett integralt membranprotein.

Referenser 

Proteiner
Proteostas
Fårösund (sund)

Fårösund är sundet mellan Gotland (huvudön) och ön Fårö. Sundet är cirka 8 km långt i riktningen nordväst till sydost. Fårösunds tätort ligger på Gotlands-fastlandet.

Fårösund har två inlopp, Norra gattet och Södra gattet. De är betydligt smalare (bara 1–2 km) än den mellanliggande breda delen (4 km bred) som förr utgjorde en utmärkt naturhamn. Sundet kunde användas som krigshamn för flottenheter. Av militära skäl befästes därför båda gatten. År 1712 befästes Södra gattet med batteri, blockhus och kanoner. Dessa anläggningar förföll efter 1721.

Under Krimkriget 1854–1856 hade västmakterna England och Frankrike sin Östersjöflotta stationerad här och naturhamnen Fårösund utnyttjades av hundratals fartyg. Vid en internationell kris 1885 mellan England och Ryssland befästes Södra gattet vid Ryssudden med ett batteri kanoner. Dessa var 12 cm framladdningskanoner av Flottans typ. Senare byggdes ett kanonbatteri även vid Norra gattet och slutligen ett tredje i Södra gattets sydöstra del, vid Bungenäs. 1900–1902 byggdes anläggningarna vid Norra och Södra gattet om och fick modernare bestyckning. Ett detachement av kustartilleriet förlades hit. Från 1905 kallades anläggningarna Fårösunds kustposition, senare Fårösunds fästning. Alla anläggningarna avvecklades 1919. Batteriplatserna är idag fullt synliga, Batteri I vid Södra gattet, Batteri II vid Norra gattet, Batteri III på Bungenäs.

Referenser

Sund i Sverige
Fårö
Aktiv transport

Se aktivt resande för transport som ger motion.

Aktiv transport är tillsammans med passiv transport (diffusion) de två huvudsakliga sätt som celltransport sker på. Medan den passiva transporten inte kräver någon energi är en förutsättning för att den aktiva transporten skall fungera att energi används. Anledningen till detta är att aktiv transport till skillnad från passiv utför ett arbete.

Ofta används ATP som källa till denna energi, och utgör således ett exempel på varför energi krävs för cellernas funktioner. Den aktiva transporten för ämnen mot dess koncentrationsgradient vilket gör att den inre koncentrationen av en molekyl kan skilja sig från den yttre. Ett exempel på detta är djurs nivåer av kalium som är mycket högre i cellerna än utanför, medan natrium har en mycket högre nivå utanför cellen än i den. Detta åstadkoms genom att pumpa ut natriumet och pumpa in kaliumet. För att detta skall fungera krävs utöver ATP ett integralt membranprotein.

Referenser 

Cellbiologi
Émile Littré

Émile Maximilien Paul Littré, född 1 februari 1801, död 1 juni 1881, var en fransk språkforskare och filosof.

Littré ägnade sig först åt medicinska studier men ansågs med sitt blyga inåtvända sinne mindre lämpad som läkare och bättre lämpad som forskare. 1839-61 utgav han en berömd utgåva av Corpus Hippocraticum i 10 band. Sedan han 1839 invalts i Institut de France, fick han anledning att syssla med äldre fransk litteratur, och därmed kom han in på sitt främsta verksamhetsfält. Han publicerade i Histoire littéraire de la France artiklar om fornfransk litteratur, och han behandlade, med tillgodogörande av Friedrich Christian Diez arbeten, i Journal des savants det fornfranska språket, ett nästan okänt område i dåtida fransk vetenskap. Hans främsta verk är Dictionnaire de la langue française (4 band, 1863-72, supplement 1875), ett jättearbete, som Littré utförde. Littré omfattade med värme den comteska positivismen, som han behandlade i flera skrifter och vars överdrifter han försökte mildra. I politiken drogs Littré in genom val till deputeradekammaren 1871 och till senator 1875, men hans blyghet hindrade honom att debattera politik annat än med pennan i hand. I Franska akademien invaldes Littré 1871, ett inval som förmådde biskopen av Orléans att 1875 utträda ur akademien, då han inte såg revolutionären och fritänkaren Littré som värdig akademiledamot.

Källor

Noter

Franska filosofer
Franska litteraturvetare
Ledamöter av Académie des inscriptions et belles-lettres
Ledamöter av Franska Akademien
Franska politiker under 1800-talet
Födda 1801
Avlidna 1881
Män
Svensk uppslagsbok
Vittorino da Feltre

Vittorino da Feltre, född 1378 i Feltre, död 2 februari 1446 i Mantua, var en italiensk lärd och humanist under renässansen. 

Han hette egentligen Vittorino Ramboldini och studerade vid universitetet i Padua under Gasparino da Barzizza och undervisade där senare. Efter några år kallades han av markisen av Mantua för att undervisa dennes barn. Han blev föreståndare för en skola, Casa Giocosa och undervisade barn ur de förmögna klasserna tillsammans med barn ur de fattigare folklagren. Han undervisade i typiska ämnen under renässansen. Vittorino da Feltre sade: "Inte alla är kallade att bli jurister, läkare, filosofer, att leva inför offentlighetens ögon. Alla har inte heller fått en lysande intelligens i gåva av naturen, men alla har vi skapats för ett liv av sociala plikter, alla äro vi ansvariga för det personliga inflytande, som utgår från oss."

Många skolor i Europa imiterade hans framgångsrika skola.

Referenser
 Edward R. Tannenbaum, Västerlandets historia, 1. Wahlström & Widholm: Stockholm 1971

Externa länkar

Födda 1378
Avlidna 1446
Italienska pedagoger
Män
Personer från Feltre
Proteinpump

Proteinpump är något form av integralt membranprotein som kan pumpa in eller ut substanser mot dess koncentrationsgradient med hjälp av exempelvis ATP.

Ett exempel på en proteinpump är natrium-kaliumpumpen.

Referenser 

Cellbiologi
Abborrasjön (Ambjörnarps socken, Västergötland)

Abborrasjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Abborrasjön ingår i det delavrinningsområde (636509-134133) som SMHI kallar för Mynnar i Håvsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Stångån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (68 procent) och sankmarker (16 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Agnsjön (Sjötofta socken, Västergötland)

Agnsjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Kilan (Västerån).

Delavrinningsområde 
Agnsjön ingår i det delavrinningsområde (636307-135667) som SMHI kallar för Utloppet av  Store-Malen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Kilan (Västerån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (75 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Agnsjön (Ambjörnarps socken, Västergötland)

Agnsjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Agnsjön ingår i det delavrinningsområde (636974-134955) som SMHI kallar för Ovan Brusarebäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån (Kalvån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (60 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 16 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Algutstorpasjön

Algutstorpasjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Assman (Jälmån).

Delavrinningsområde 
Algutstorpasjön ingår i det delavrinningsområde (637717-135407) som SMHI kallar för Ovan Månstadsån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 7 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Assman (Jälmån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (70 procent) och sankmarker (14 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Assarebogölen

Assarebogölen är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Bergasjön (Ambjörnarps socken, Västergötland)

Bergasjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Bergasjön ingår i det delavrinningsområde (636755-135252) som SMHI kallar för Mynnar i Lillån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Brusarebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (73 procent) och sankmarker (15 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Bergasjön (Tranemo socken, Västergötland)

Bergasjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Björnsjön (Sjötofta socken, Västergötland)

Björnsjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Björsjön (Länghems socken, Västergötland)

Björsjön är en sjö i Svenljunga kommun och Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Björsjön ingår i det delavrinningsområde (640084-135251) som SMHI kallar för Utloppet av Åsunden. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 18 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ätran mynnar i havet. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (50 procent) och jordbruk (11 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Svenljunga kommun
Insjöar i Tranemo kommun
Bollsjön, Västergötland

Bollsjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Bollsjön ingår i det delavrinningsområde (636845-135844) som SMHI kallar för Namn saknas. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Musån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (71 procent) och sankmarker (20 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Borgasjö

Borgasjö är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Borgasjö ingår i det delavrinningsområde (640084-135251) som SMHI kallar för Utloppet av Åsunden. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 18 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ätran mynnar i havet. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (50 procent) och jordbruk (11 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Bredsjö, Västergötland

Bredsjö är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Bredsjö ingår i det delavrinningsområde (638134-133661) som SMHI kallar för Ovan Marbäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 26 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ätran mynnar i havet. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (61 procent) och jordbruk (13 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Brölången

Brölången är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Brölången ingår i det delavrinningsområde (636974-134955) som SMHI kallar för Ovan Brusarebäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån (Kalvån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (60 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 16 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun
Byasjön (Ambjörnarps socken, Västergötland)

Byasjön är en sjö i Tranemo kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillån (Kalvån).

Delavrinningsområde 
Byasjön ingår i det delavrinningsområde (636974-134955) som SMHI kallar för Ovan Brusarebäcken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån (Kalvån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består  mestadels av skog (60 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 16 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Tranemo kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ätrans avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Tranemo kommun