kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Paul Sturm

Paul Sturm, född den 1 april 1859 i Leipzig, död den 21 december 1936 i Jena, var en tysk skulptör.

Sturm var elev vid akademierna i Lyon och Leipzig. Han vann sig ett namn genom sina bronser, plaketter och medaljer (Richard Wagner, Julius Blüthner et cetera), på vilka exempelvis Leipzigs konstindustrimuseum, Berlins myntkabinett och Dresdens Albertinum ägde prov. År 1906 blev han professor, och 1908 kallades han till myntverket i Berlin. Till Ny Carlsberg Glyptotek kom medaljen över arkeologen Georg Treu.

Källor

Noter

Tyska skulptörer under 1900-talet
Tyska konstnärer under 1900-talet
Tyska professorer
Konstnärer från Leipzig
Födda 1859
Avlidna 1936
Män
Salmonsens
New Westminster Royals

New Westminster Royals var ett kanadensiskt professionellt ishockeylag i New Westminster, British Columbia, som spelade i Pacific Coast Hockey Association åren 1912–1914. Laget spelade sina hemmamatcher i Denman Arena i grannstaden Vancouver.

Historia
New Westminster Royals var ett av tre lag från British Columbia som säsongen 1912 var med och startade Pacific Coast Hockey Association, PCHA. De två andra lagen var Victoria Senators och Vancouver Millionaires. New Westminster vann serien säsongen 1912 efter att ha samlat ihop 18 poäng på 15 matcher, fyra poäng före Millionaires och Senators. Harry Hyland ledde laget framåt med sina 26 mål och målburen vaktades av Hughie Lehman. Andra betydande spelare var Moose Johnson, Ran McDonald, Ken Mallen och Jimmy Gardner.

Royals spelade i PCHA även säsongerna 1912–13 och 1913–14 och slutade på tredje respektive andra plats i tabellen.

Säsongen 1914–15 flyttade laget till Portland, Oregon, i nordvästra USA och döptes om till Portland Rosebuds.

Referenser
New Westminster Royals sportslogos.net

Noter

Sport i British Columbia
Upplösta ishockeyklubbar i Kanada
Sportklubbar i British Columbia
Sportklubbar bildade 1911
Sportklubbar upplösta 1914
Cajus Licinius Stolo

Cajus Licinius Stolo, var en romersk konsul och militär.

Enligt Titus Livius genomdrev Cajus Licinius Stolo, tillsammans med Licinius Sextis som folktribun, 367 f.Kr. de kända licinska lagarna (leges Liciniæ Sextiæ), som gjorde slut striderna mellan de olika klasserna i Rom. Där bestämdes att den ena av konsulerna skulle vara plebej, rätten att inneha statsjord begränsades och man skrev ned skulderna för de undertryckta klasserna. Det historiska händelseförloppet är osäkert.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Romerska konsuler
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Gammelstad–Karlsvikshyttans Järnväg

Gammelstad-Karlsvikshyttans Järnväg eller Gammelstad-Karlsviks Järnväg var en normalspårig 1435 mm järnväg mellan Gammelstad vid Statsbanan Luleå-Riksgränsen och Karlsvikshyttan. Banan upphörde som järnväg 1956 men har under 1970- och 1980-talet återuppbyggts som industrispår och museijärnväg.

Historia
Luleå järnverksaktiebolag erhöll koncession den 10 mars 1905, i samband med anläggandet av järnverket i Karlsvik, och banan började byggas samma år. Järnvägen öppnade för allmän godstrafik den 16 juli 1906 och den 26 oktober 1906 blev den ett eget bolag Gammelstad-Karlsvikshyttans Järnvägaktiebolag. Byggkostnaden för banan var 300 000 kronor i slutet av 1906. Järnvägen hade inget eget material utan trafikerades av Statens Järnvägar.  

Malmbanan elektrifierades med början 1915 och var helt elektrifierad den 31 oktober 1923 men eldriften togs bort den 1 september 1939. 

Efter järnverkets konkurs 1925 och försäljning till skrot 1929 upphörde trafiken den 1 januari 1931 och banan var inte i bruk fram till 1941. Ett 500 meter stickspår byggdes på tyskt initiativ till lagerlokalen för träsliperiet vid Karlshäll 1940. Tyska armén använde byggnaden som lagerlokal för varor som kom med båt och vidarebefordrades med järnväg mellan 1941 och sommaren 1943.  

Trafik enligt koncessionen upphörde 1954 och 1957 revs spåret till Karlsvik. Under 1960-talet planerades Storhedens industriområde och mellan 1976 och 1978 byggdes sidospåren i Storheden längs det delvis omlagda industrispåret. Under början av 1980-talet upprättas en plan för ett järnvägsmuseum och spåret till Karlsvik återuppbyggdes med nyinvigning 1986.  

En ny godsterminal byggdes 2003 utanför Gammelstad längs industrispåret mot Karlsvik. I samband med detta byggdes ett nytt spår som följde Malmbanan längre öster ut och gick runt den nybyggda godsterminalen innan den igen anslöt till industrispåret vid Storheden norra. Godsverksamheten flyttades från godsterminalen vid järnvägsstationen i centrala Luleå till kombiterminalen i oktober 2003.

Nutid
Banan trafikeras av Norrbottens Järnvägsmuseum och det finns godstrafik till Storheden.

Referenser

Vidare läsning

Historiska järnvägslinjer i Sverige
Järnvägslinjer öppnade 1906
Ej längre existerande svenska järnvägsbolag
Transport i Norrbottens län
Portland Rosebuds

Portland Rosebuds, även känt som Portland Uncle Sams, var ett amerikanskt professionellt ishockeylag i Portland, Oregon, som spelade i Pacific Coast Hockey Association, PCHA, åren 1914–1918.

Historia
Portland Rosebuds bildades PCHA-säsongen 1914–15 då New Westminster Royals lag flyttades från Kanada till nordvästra USA. Första säsongen i ligan slutade Rosebuds på andra plats, sex poäng bakom segrande Vancouver Millionaires.

Säsongen 1915–16, då ligan utökats med ytterligare ett lag från USA i Seattle Metropolitans, vann Portland Rosebuds PCHA efter att ha spelat ihop 26 poäng på 18 matcher, sex fler än Millionaires och Metropolitans. Rosebuds fick sedan spela om Stanley Cup som första amerikanska lag någonsin mot Montreal Canadiens från NHA. Finalserien i bäst om fem matcher var jämn och gick distansen ut. I den femte och avgörande matchen föll dock laget med 2-1.

Portland Rosebuds spelade i PCHA även säsongerna 1916–17 och 1917–18 och laget slutade på tredje plats båda säsongerna.

Bland de spelare som representerade Portland Rosebuds i PCHA fanns berömdheter som Moose Johnson, Tommy Dunderdale och Dick Irvin, som alla är invalda i Hockey Hall of Fame.

1925–26
En andra upplaga av Portland Rosebuds spelade i Western Hockey League säsongen 1925–26 efter det att WCHL-laget Regina Capitals från Regina, Saskatchewan, flyttats till Portland.

Referenser
Portland Rosebuds sportslogos.net

Noter

Externa länkar
Portland Rosebuds på Oregon Encyclopedia

Sport i Portland, Oregon
Upplösta ishockeyklubbar i USA
Ishockeyklubbar i Oregon
Sportklubbar bildade 1914
Sportklubbar upplösta 1918
Halv

En halv är det irreducibla bråk som ges genom att dela en av två (½), eller valfritt tal som det dubbla värdet; multiplikation med en halv är ekvivalent med division med två. Halv används oftast i matematiska ekvationer, recept, mätningar etcetera. Hälften kan också sägas vara en del av något som delas i två lika stora delar.

Exempelvis, arean S av en triangel beräknas

S = ½ × bas × vinkelrät höjd.

Ena halvan används också i formeln för beräkning av figurtal, såsom triangeltal och pentagontal.

½ × n [(s - 2) n - (4 - s)]

och i formeln för beräkning av magiska konstanter i magiska kvadrater

M2(n) = ½ × [n (n2 + 1 )].

Riemannhypotesen anger att varje icke-trivial komplex rot av Riemanns zetafunktionen har en riktig del lika med 1/2.

Ena halvan har två olika decimalutvecklingar, 0,5 och 0,499999999999… med oändligt antal nior i decimalutvecklingen. Den har liknande par decimalutvecklingar i varje talbas. Det är vanligt att felaktigt tro att dessa uttryck representerar distinkta tal: se bevis på att 0,999… är lika med 1 för detaljerad diskussion om ett relaterat fall.

Etymologi 
Från fornsvenska halver av ovisst ursprung, dokumenterat i svenska språket sedan 1523.

Symboler
Symboler för halv är ◑ , ◐ , ▌, ▄ och ▀ .

Se även 
 Lista över tal
 Division med två

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Rationella tal
Bråk
Jacob Branting

Jacob Branting kan avse någon av följande:
Jacob Branting (kronofogde) (1754–1836)
Jacob Branting (journalist) (1930–2006)
Mästarnas match

Mästarnas match är en svensk dokumentärfilm från 1959 i regi av Per Gunvall. Filmen kretsar kring matchen mellan Ingemar Johansson och Floyd Patterson på Yankee Stadium i New York den 26 juni 1959.

Källor

Fotnoter 

Svenska dokumentärfilmer
Svenska sportfilmer
Svenska filmer 1958
Svenskspråkiga filmer
Engelskspråkiga filmer
New York på film
Svartvita filmer
Filmer i regi av Per Gunvall
May Hjertberg

May Hjertberg, folkbokförd Maj Ingrid Viola Hjertberg, född 26 maj 1928 i Borås församling i dåvarande Älvsborgs län, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp och häcklöpning). Hon tävlade för IK Ymer. Hon avled i december 2021.

Källor

Noter

Svenska häcklöpare
Svenska mångkampare
Svenska mästare i femkamp
Kvinnor
Födda 1928
Avlidna 2021
Idrottare från Borås
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i IK Ymer
Cajus Licinus Calvus

Cajus Licinus Calvus född omkring 82 f. Kr., död omkring 47 f. Kr. var en romersk poet och vältalare.

Cajus Licinus Calvus sattes av många samtida framför Cicero. Calvus representerade en motsatt stilart, atticismen. Han var en av Catullus närmaste vänner. Cajus Licinus Calvus mest kända dikt var Io, skriven, i alexandrinsk stil.

Källor 

 

Retoriker
Romerska författare
Födda 000-talet f.Kr.
Avlidna 000-talet f.Kr.
Män
Agnsjön (Undenäs socken, Västergötland)

Agnsjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h.

Delavrinningsområde 
Agnsjön ingår i det delavrinningsområde (649851-141764) som SMHI kallar för Utloppet av Viken. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 41 delavrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Edsån (Sågkvarnsbäcken) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (57 procent) och jordbruk (12 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Amperna (Breviks socken, Västergötland)

Amperna är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h.

Delavrinningsområde 
Amperna ingår i det delavrinningsområde (647590-141573) som SMHI kallar för Rinner till 648861-144785. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (43 procent), öppen mark (14 procent) och jordbruk (32 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Skedemosse

Skedemosse är en numera utdikad mosse i Gärdslösa socken på Öland som är fyndplatsen för Sveriges största ansamling av vapenoffer. 

Utgrävningar skedde mellan 1959 och 1962 under ledning av Ulf Erik Hagberg. Uttorkningen av mossen hade lett till att vapnen hade rostat sönder och att metallen var så utlakad att en metalldetektor inte gav utslag. Vid tiden för offren var mossen en igenväxande sjö och föremålen är troligen offrade från en båt, då inga spår av bryggor har hittats.
Spjut och lansspetsar är det vanligaste vapenfyndet.
Förutom vapen har en stor mängd djurben hittats, den största mängden djurben kommer från häst. Skinn och huvuden från hästar tycks ha ingått i särskilda ritualer. Även cirka 30 människooffer av både barn och vuxna har hittats i Skedemosse. C14-analyser av ben har visat att de äldsta offren är från förromersk järnålder och de yngsta från sen vikingatid.
Bland övriga fynd kan nämnas sju guldringar som sammanlagt hade en vikt av 1,3 kg. 

Flera boplatser och gravfält kring Skedemosse grävdes också ut, vilket gav en bild av ett folkrikt och välmående samhälle under romersk järnålder. I sin avhandling hävdade Ulf Erik Hagberg att ölänningarnas rikedomar byggde på tillverkningen och exporten av hudar och läder.

Fynden förvaras på Statens historiska museum i Stockholm.

Det förefaller fortfarande okommenterat inom arkeologin om det som kallas offer i själva verket utgör olyckor längs en isväg som använts vintertid Detta kan dock bero på att människooffer i våtmarker är vanliga under den aktuella tidsperioden samt att människobenen uppvisar skador efter våldshandlingar, vilka inte är förenliga med att individerna skulle ha gått genom isen.

Källor

Litteratur
Hagberg, U-E The Archaeology of Skedemosse I-IV, Stockholm (1967)
Monikander, Anne Våld och vatten: Våtmarkskult vid Skedemosse under järnåldern, Stockholm (2010)

Fornfynd i Sverige
Fornfynd från järnåldern
Föremål på Statens historiska museum
Andsjön (Undenäs socken, Västergötland)

Andsjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Angsjön (Undenäs socken, Västergötland)

Angsjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h.

Delavrinningsområde 
Angsjön ingår i det delavrinningsområde (650282-142271) som SMHI kallar för Utloppet av Björklången. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lummån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Bastasjön (Undenäs socken, Västergötland)

Bastasjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Jakobsbergs kvarn

Jakobsbergs kvarn var en väderkvarn i Jakobsberg, Järfälla kommun. Kvarnen härstammade från 1840-talet och har brunnit tre gånger: 1980, 1997 samt 2005. Efter den senaste branden 2005 har den inte byggts upp igen.

Historik

Den första kvarnen vid Jakobsbergs gård (numera Jakobsbergs folkhögskola)  restes troligen någon gång under 1780-talets senare hälft. I mantalslängden från 1786 (daterad den 31/10 1785) omtalas en mjölnarhustru och några år senare framgår att hennes man, mjölnaren Erik Andersson, är ”gammal och ofärdig och därför befriad från att erlägga mantalspenningar”. I ett köpebrev från 1788, då kammarrådet Gustaf von Stockenström sålde  Jakobsbergs gård till kammarjunkaren Per Cederfeldt, omnämns uttryckligen Jakobsbergs väderkvarn. Från 1780-talet till 1926, då kvarnrörelsen upphörde, fanns 25 mjölnare anställda vid kvarnen. Omsättningen av mjölnare var stor och de flesta stannade bara mellan ett och två år. På 1840-talet byggdes en ny kvarn.
 
Det var en holländare, vilket betyder att istället för hela kvarnbyggnaden vreds enbart kvarntoppen inklusive vingarna i önskad vindriktning. Kvarnen var utrustad med sex vingar, som syns på ett fotografi från 1919. Dessa ersattes senare av fyra vingar som framgår av ett vykort från 1926. Byggnaden var tiosidig och avsmalnande uppåt och hade innan den brann ner år 2005 rödfärgad stående locklistpanel.

Kvarnen var i bruk till år 1926 och 1929 förlorade den sina vingar i en höststorm. Under några år i slutet av 1930-talet och början av 1940-talet hyrdes kvarnen av en tysk verkmästare, som inredde en bostad där. Han ville även köpa kvarnen men nekades av militära skäl då andra världskriget var på gång. Kvarnen ägdes sedan av en rad olika personer tills kommunen förvärvade den år 1957. Samma år brann kvarnstugan ner. Själva kvarnen var då i mycket dåligt skick och renoverades av kommunen åren 1958-1959. Bland annat fick kvarnen fyra nya vingar, nya fönster, röd fasadpanel och koppartak.

År 1980 brann kvarnen ner till grunden och återuppförs året därpå som en exakt kopia av den gamla. En sensommarnatt 1997 brann kvarnen igen och återskapas ytterligare en gång. I juli 2005 brann den ner en tredje gång, men därefter blev det inga fler återuppbyggnader och idag återstår bara grunden. I kommunalvalet 2014 lovade flera av de etablerade partierna att bygga upp kvarnen ännu en gång.

Bilder

Källor

Externa länkar

 Bilder från renoveringen 1998.

Ej längre existerande byggnader i Järfälla kommun
Kvarnar i Stockholms län
Jakobsberg
Lena Kindberg

Lena Agneta Eriksson, känd under tidigare namnet Lena Kindberg, även hetat Persson, född 16 november 1944 i Kristianstads församling i dåvarande Kristianstads län, är en svensk före detta friidrottare (mångkamp och korta häcken). Hon tävlade för IK Ymer och Västerås IK. 

Lena Kindberg är sedan 1972 gift med Bo Lennart Eriksson (född 1938).

Källor

Noter

Kvinnor
Födda 1944
Levande personer
Svenska häcklöpare
Svenska mångkampare
Svenska mästare i femkamp
Idrottare från Kristianstad
Friidrottare i IK Ymer
Bergsjön (Undenäs socken, Västergötland)

Bergsjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Bergsjön ingår i det delavrinningsområde (650543-142592) som SMHI kallar för Mynnar i Vättern. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Birn

Birn är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Bjursjön, Västergötland

Bjursjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Björklången, Västergötland

Björklången är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h. Sjön avvattnas av vattendraget Lummån.

Delavrinningsområde 
Björklången ingår i det delavrinningsområde (650282-142271) som SMHI kallar för Utloppet av Björklången. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lummån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Björsjön (Undenäs socken, Västergötland)

Björsjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Blanksjön (Undenäs socken, Västergötland, 650180-142610)

Blanksjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Blanksjön (Undenäs socken, Västergötland, 651220-143357)

Blanksjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h.

Delavrinningsområde 
Blanksjön ingår i det delavrinningsområde (651152-143744) som SMHI kallar för Rinner till 648861-144785. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Bocksjön (Undenäs socken, Västergötland)

Bocksjön är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Moabäcken.

Delavrinningsområde 
Bocksjön ingår i det delavrinningsområde (650846-143024) som SMHI kallar för Mynnar i Vättern. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Moabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun
Bäckasjön, Västergötland

Bäckasjön är en sjö i Askersunds kommun och Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  m ö.h.

Delavrinningsområde 
Bäckasjön ingår i det delavrinningsområde (651152-143744) som SMHI kallar för Rinner till 648861-144785. Avrinningsområdets medelhöjd är  m ö.h. och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Askersunds kommun
Insjöar i Karlsborgs kommun
Dammen (Breviks socken, Västergötland)

Dammen är en sjö i Karlsborgs kommun i Västergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över sjöar i Karlsborgs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Karlsborgs kommun