kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åkamåla göl

Åkamåla göl är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Åkragöl

Åkragöl är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Åmen

Åmen är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Alsterån. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Åmen ingår i det delavrinningsområde (631564-147210) som SMHI kallar för Inloppet i Alstern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Alsterån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Löja
 Mört

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Åsgöl (Älghults socken, Småland)

Åsgöl är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ljungbyåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Älgasjön (Älghults socken, Småland, 632037-148753)

Älgasjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillån.

Delavrinningsområde 
Älgasjön ingår i det delavrinningsområde (632335-148401) som SMHI kallar för Mynnar i Alsterån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 % av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Älgasjön (Älghults socken, Småland, 632344-149314)

Älgasjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hindabäcken. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Älgasjön ingår i det delavrinningsområde (632577-148943) som SMHI kallar för Inloppet i Tämmen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Hindabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (84 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Älgaskruvsjön

Älgaskruvsjön är en sjö i Uppvidinge kommun och Vetlanda kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Älgaskruvsjön ingår i det delavrinningsområde (634463-146600) som SMHI kallar för Inloppet i Säljen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Gårdvedaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Emåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Insjöar i Vetlanda kommun
Älgsjön (Åseda socken, Småland)

Älgsjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Älgsjön ingår i det delavrinningsområde (633794-147429) som SMHI kallar för Utloppet av Kållen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Badebodaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 4 % av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Älsegöl

Älsegöl är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Ämten (Åseda socken, Småland)

Ämten är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ämten ingår i det delavrinningsområde (634652-147404) som SMHI kallar för Mynnar i Gårdvedaån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (73 %) och jordbruk (13 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Emåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Änghultasjön

Änghultasjön är en sjö i Uppvidinge kommun och Vetlanda kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mörrumsån (Åbyån). Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, bergsimpa, braxen och gädda. Vid sjöns södra sida ligger samhället Klavreström.

1911 konstruerades en pråm för frakt av lera från ett lertag i Ängshult till kvarnen. Även massaved och grus från Björnabäcken har fraktats med pråmtrafik på Änghultasjön. Pråmarna drogs med spel, draglinorna till pråmarna förankrades med roddbåt, men senare inköptes en motorbåt.

Delavrinningsområde 
Änghultasjön ingår i det delavrinningsområde (633804-145973) som SMHI kallar för Utloppet av Änghultasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Mörrumsån (Åbyån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Bergsimpa
 Braxen
 Gädda
 Lake
 Löja
 Mört
 Regnbåge
 Sik
 Siklöja

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Insjöar i Vetlanda kommun
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Äspesjön

Äspesjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Fagerekeån.

Delavrinningsområde 
Äspesjön ingår i det delavrinningsområde (629375-146400) som SMHI kallar för Inloppet i Öjen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Fagerekeån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Ronnebyåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Ösjön (Åseda socken, Småland)

Ösjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Övrasjön (Åseda socken, Småland)

Övrasjön är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Alsteråns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Uppvidinge kommun
Henry Vansittart

Henry Vansittart, född den 3 juni 1732 i London, omkommen 1770, var en anglo-indisk statsman, far till Nicholas Vansittart, 1:e baron Bexley. 

Vansittart tillhörde en till England inflyttad nederländsk släkt, som först skrev sitt namn van Sittart och tagit det från staden Sittard i provinsen Limburg. Därifrån kom medlemmar av släkten som köpmän till Danzig, och från Danzig flyttade Peter van Sittart (1651-1705) till London, där han blev direktör för handelskompaniet Russian company och en bland Ostindiska kompaniets direktörer. Hans son var direktören i Russian company Arthur van Sittart (1691-1760), vars son Henry som trettonåring utsändes till Fort Saint David nära Madras, där han genom släktinflytande anställts i Ostindiska kompaniets tjänst. Där blev han nära vän med sin sju år äldre kamrat Clive och vann rask befordran. Han insattes 1757 i rådet i Madras och utmärkte sig vid Madras försvar mot fransmännen 1759. Vansittart blev samma år på Clives rekommendation rådspresident och guvernör över Fort William och kompaniets faktorier i Bengalen, Bihar och Orissa. 

Han tillträdde sin nya post i februari 1760, avsatte subadaren av Bengalen Mir Jafar och uppsatte i stället Mir Kasim, som lovat av de tre provinsernas inkomster bestrida kompanitruppernas underhåll. I rådet sökte han förgäves genomdriva förbud mot den härskande oseden, att kompaniets ämbetsmän drev privathandel, varmed starkt utbredd korruption visat sig följa. Vansittart avgick då och reste hem till England, lyckades inför kompaniets direktörer försvara sig mot sina fienders angrepp på hans förvaltning, blev 1768 underhusledamot och 1769 direktör i kompaniet. Direktoriet sände honom samma år till Indien i ett betydelsefullt revisorsuppdrag. Den fregatt, på vilken han reste, lämnade den 27 december 1769 Kapstaden, men förolyckades spårlöst med man och allt. Av värde, ej blott som försvarsskrift för Vansittarts klarsynta, mot de infödda måttfulla politik i Bengalen, är hans bok A narrative of the affairs in Bengal from 1760 to 1765 (1766).

Källor 

 

Brittiska guvernörer
Brittiska parlamentsledamöter
Brittiska politiker under 1700-talet
Personer från London
Födda 1732
Avlidna 1770
Män
Ugglan
Lina Wertmüller

Lina Wertmüller, född 14 augusti 1928 i Rom, död 9 december 2021 i Rom, var en italiensk filmregissör och manusförfattare.

1976 blev hon den första kvinnan någonsin att nomineras till en Oscar i kategorin Bästa regi. Filmen som nominerades var Mannen som köpte sitt liv med Giancarlo Giannini, Fernando Rey och Shirley Stoler i några av rollerna och Wertmüller nominerades även i kategorin Bästa originalmanus. I samband med Oscarsgalan 2020 tilldelades hon en Heders-Oscar. Wertmüller har nominerats till Guldpalmen två gånger och till Guldbjörnen en gång. Flera av hennes verk har filmatiserats på andra språk bland annat Travolti da un insolito destino nell'azzurro mare d'agosto (1975) som 2002 blev Swept Away i regi av Guy Ritchie och med Madonna i huvudrollen.

Filmografi i urval

 (endast manus)
 (endast manus)

 (endast manus)

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
The Lina Wertmüller Collection

Avlidna 2021 
Kvinnor
Födda 1928
Regissörer från Rom
Italienska manusförfattare
Italienska filmregissörer
Manusförfattare under 1900-talet
Personer i Italien under 1900-talet
Lista över insjöar i Uppvidinge kommun

Detta är en lista över sjöar i Uppvidinge kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Uppvidinge kommun.

Lista

Uppvidinge kommun
 Lista
Manchester United FC 2012/2013

Manchester United FC deltog säsongen 2012/2013 i Premier League, UEFA Champions League, FA-cupen och Engelska ligacupen. Laget lyckades vinna Premier League för 20:e gången, vilket vid tillfället var rekord. Managern Alex Ferguson avslutade en nästan 27 år lång era som manager för klubben vid säsongens slut. I Europaspelet åkte laget ut mot Real Madrid i åttondelsfinal av Champions League, medan man slogs ut av Chelsea i bägge inhemska cuperna.

Spelartrupp

Målvakter
  David de Gea
  Anders Lindegaard

Backar
  Alexander Büttner
  Jonny Evans
  Patrice Evra
  Rio Ferdinand
  Phil Jones
  Rafael
  Chris Smalling
  Nemanja Vidić
  Scott Wootton

Mittfältare
  Anderson
  Michael Carrick
  Tom Cleverley
  Darren Fletcher
  Ryan Giggs
  Shinji Kagawa
  Nani
  Nick Powell
  Paul Scholes
  Ashley Young
  Antonio Valencia

Anfallare
  Javier Hernández
  Federico Macheda
  Wayne Rooney
  Robin van Persie
  Danny Welbeck

Premier League

Matcher

Tabell

Uppdaterad: 27 maj 2013

Bästa målskyttar
  [Robin van persi

  Wayne Rooney 12
  Javier Hernández 10
  Shinji Kagawa 6
  Patrice Evra 4

Champions League

Gruppspel

Åttondelsfinal

Manchester United FC:s säsonger
Engelska fotbollsklubbar säsongen 2012/2013
Édouard Mounier

Claude-Philibert-Édouard Mounier, född den 2 december 1784 i Grenoble, död den 11 maj 1843 i Passy, var en fransk politiker, son till Jean-Joseph Mounier.

Mounier var från 1809 en tid Napoleons sekreterare och upphöjdes av honom till baron, men slöt sig 1814 till bourbonerna. Han var 1818 en kort tid generaldirektör för polisväsendet samt blev 1819 pär.

Källor 

 

Fransk adel
Franska politiker under 1800-talet
Franska ämbetsmän under 1800-talet
Personer från Grenoble
Födda 1784
Avlidna 1843
Män
Ugglan
Bressant

Bressant är ett franskt efternamn, som burits av bland andra:

 Marc Bressant (född 1938), fransk författare
 Pierre Bressant (född 1959), fransk basketbollspelare
 Prosper Bressant (1815–1886), fransk skådespelare

Franska efternamn
Vidar Reinhammar

Jarl Vidar Öjvind Reinhammar, född 8 december 1925 i Ström i Jämtland, död 8 februari 2000 i Uppsala, var en svensk dialektforskare, docent och ordboksredaktör.

Biografi
Reinhammar var son till hemmansägaren Erik Reinhammar och Olivia Olofsson. Han föddes som åttonde barnet i en skara på elva i byn Renån ett par mil väster om Strömsund, och efter den sjuåriga folkskolan började han arbeta, bland annat i en brors lanthandel i Hallviken. Studentexamen tog han som privatist 1947 efter korrespondensstudier och några terminer i realskola och gymnasium. Ett år senare inledde han studier vid Uppsala universitet. Han blev filosofie kandidat 1951, filosofie magister 1953 och filosofie licentiat i nordiska språk 1958. År 1975 disputerade han på avhandlingen Pronomenstudier, i vilken han undersökte pronomenformer i vissa svenska, finlandssvenska och estlandssvenska dialekter. Året därpå tilldelades han en docentur vid Uppsala universitet. 

Han var engagerad i arbetet med Ordbok över Sveriges dialekter sedan projektets start 1954 fram till sin pensionering 1991, från 1971 som ordbokschef.
År 1981 gav han även ut en grammatik för den lokala dialekten av jämtskan i sin hembygd, Hammerdalsmålet.

Han var ledamot av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur (korresponderande ledamot från 1975 och arbetande ledamot från 1981), och av Isländska sällskapet i Uppsala från dess grundande 1949.

Reinhammar var mycket aktiv i Norrlands nation i Uppsala. Han var nationens förste kurator åren 1953–1954, ledamot av byggnadskommittén på 1960-talet och under en period även ledamot av förvaltningsnämnden. Han utsågs till nationens hedersledamot 1977. 
Han gifte sig 1958 med Maj Söderlind, sedermera docent i nordiska språk. Han gravsattes den 24 februari 2000 på Uppsala gamla kyrkogård.

Referenser

Noter

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

Porträttbild (1961) på Upplandsmuseet

Dialektologer
Svenska dialektforskare
Svenska docenter
Ledamöter av Kungliga Gustav Adolfs Akademien
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Tidigare kuratorer vid Norrlands nation
Födda 1925
Avlidna 2000
Män
Personer från Ströms socken
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Brunsbüttel

Brunsbüttel är en nordtysk industri- och hamnstad i Kreis Dithmarschen i Schleswig-Holstein. Staden är belägen vid Elbes mynning, cirka 70 kilometer nordväst om Hamburg och har cirka 
 invånare.

Historik

Det äldsta skriftliga dokumentet om Brunsbüttel går tillbaka till år 1286.  Då var ortens geografiska läge längre västerut. Men efter ständiga stormflodskatastrofer med stora landförluster till följd flyttades Brunsbüttel längre inåt landet. År 1679 kunde den första gudstjänsten hållas i nya kyrkan. Efter Julstormfloden 1717 (Weihnachtsflut 1717)  och därefter vidtagna åtgärder i form av utdikning och nya dammar bilades 1772 ”Brunsbüttel-Eddelaker-Koog”, som fick politisk självstyre genom Kristian VII av Danmark.

År 1907 genomfördes en namnändring från ”Brunsbüttel-Eddelaker-Koog” till ”Brunsbüttelkoog”, som 1948 erhöll stadsrättigheterna. 1970 bildades av kommunen (Gemeinden) Brunsbüttel och de kringliggande kommunerna staden Brunsbüttel. 1972 anslöt sig  ytterligare en kommun.

Ekonomi och turism

Ekonomiskt viktigt för Brunsbüttel är dess läge vid mynningen av Kielkanalen och Elbes omfattande fartygstrafik. Brunsbüttel förfogar över flera hamnar: Elbehafen, Ölhafen (oljehamnen), Hafen Ostermoor och Seglerhafen (en Småbåtshamn). I staden finns även trafikledningen för fartygstrafiken på Unter-Elbe och Kielkanalen. 

Intressant för turister är slussanläggningen för Kielkanalen med intilliggande museum över kanalens tillkomst. Sevärd är även Brunsbüttels historiska stadskärna med sina korsvirkesbyggnader, exempelvis Matthias-Boie-Haus.

Se även
 Brunsbüttel kärnkraftverk

Källor

Kommuner och städer i Kreis Dithmarschen
Philip Houm

Philip Houm, född den 20 april 1911 i Kristiania (nuvarande Oslo), död den 22 april 1990 i Oslo, var en norsk litteraturhistoriker och känd som kritiker i tidningen Dagbladet.

Biografi
Houm utexaminerades år 1929 och använde flera år för att nå magisterexamen 1938 för en avhandling om Olaf Bull. Han hade då redan arbetat som kritiker, skrivet företagshistorian om Oslos Spårvägar och debuterade med en essä om Bull i Nordisk Tidskrift 1933. Han var också universitetslektor i Sverige 1939-1945.
 
När han återvänt till Norge år 1945, blev han ny huvudanmälare i Dagbladet. År 1947 blev han tillfrågad av Aschehoug om att skriva en avslutande volym om norsk litteraturhistoria, känd som Bull-Paasche- Winsnes–Houm. Efter denna utgivning stod det klart att han kunde räknas till sin generations främsta kritiker. När boken lagts fram 1955, blev den också okonventionellt accepterad som en doktorsavhandling.

Hoem engagerade sig så småningom i norsk religionsdebatt, där han gav sig själv en roll som en kritiker av lekmannapietismen och av traditionella kristna trosuppfattningar.

Hoem var verksam i Norska litteraturkritikerföreningen (ordförande 1949-1953), i Föreningen Norden, i det norska Språkrådet, som medlem i Norska författarföreningens litterära råd och styrelseledamot vid Nationaltheatret. Han utsågs statsstipendiat 1977, fick Fritt Ords pris 1980 och var hedersmedlem i det norska parapsykologiska sällskapet.

Bibliografi
 Ord og billeder i Olaf Bulls ungdomsdiktning (1938). Avhandling. 
 Fredrik Paasche: nordmann og verdensborger (1946)
 Norsk litteratur efter 1900 (195])
 Norges litteratur fra 1914 til 1950-årene (6. bind av Norges litteraturhistorie, 1955)
 Ask Burlefot og vi: dikterens ansvar og vårt (1957)
 Kritikk og kritikere ([958)
 Mannen fra Nasaret og den norske kirke (1965)
 Hvem var han? På sporet etter mesteren fra Galilea (1968)
 Du må ikke sove (1973)
 Gleder og gremmelser (1977)
 Norsk diktatur: et forsvar for kristendommen (1979)
 Helter og hjertesaker (1981)
 En mann forut for vår tid: Bjørnstjerne Bjørnson og vi (1982)
 Kritikere i en gullalder (1982)
 Kjærlighet og kamp (1985)

Källor

Bra Böckers lexikon, 1976

Externa länkar
http://nbl.snl.no/Philip_Houm/utdypning
 

 
Födda 1911
Avlidna 1990
Män
Norska författare under 1900-talet
Alumner från universitetet i Oslo
Författare från Oslo
George Webbe Dasent

Sir George Webbe Dasent, född den 22 maj 1817, död den 11 juni 1896, var en engelsk språkforskare och journalist. 

Sedan han 1840 blivit bachelor of arts och 1843 graduerad till master of arts, utnämndes han 1852 till advokat vid Middle Temple i London. Åren 1841-1845 var han anställd vid beskickningen i Stockholm. Åren 1845-1870 
var han medutgivare av "The Times" och övertog 1871 "Fraser's Magazine". Sedan 1853 var han därjämte professor vid King's College i London. År 1876 upphöjdes han i adligt stånd.

Hans främsta skrifter är en översättning av den prosaiska Eddan, "The prose or younger Edda" (1842), Theophilus Eutychianus from the original greek in icelandic, low german and other tongues (1845), The norsemen in Iceland (i "Oxford periodical", 1855), Popular tales from the norse, with an introductory essay (1859, senaste upplagan 1903, med en biografi över Dasent av hans son) och The saga of Burnt Njal (1861). 

Dasent var även medarbetare i Cleasby-Vigfússons isländsk-engelska ordbok, där han bland annat skrev inledningen med biografi över Cleasby. Dessutom författade han åtskilliga romaner, bland vilka märks The vikings of the Baltic: a tale of the north in the tenth century (1875), ett romantiskt potpurri ur Jomsvikingasagan och Knytlingasagan. En samling av hans essayer utkom 1873 under titeln Jest and earnest.

Källor

Tryckta källor

Noter 

Engelska journalister
Brittiska advokater
Engelska filologer
Engelska professorer
Alumner från King's College London
Personer verksamma vid universitetet i London
Filologer under 1800-talet
Brittiska forskare under 1800-talet
Födda 1817
Avlidna 1896
Män
Ugglan
Christoph Höhne

Christoph Höhne, född 12 januari 1941 i Borsdorf i Sachsen, är en tysk före detta friidrottare.

Höhne blev olympisk mästare på 50 kilometer gång vid olympiska sommarspelen 1968 i Mexico City.

Källor 

Födda 1941
Östtyska gångare
Östtyska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1968
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1964
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Tyskland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Östtyskland
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Östtyskland
Män
Levande personer
Idrottare från Sachsen