kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gråpudrat skogsfly

Gråpudrat skogsfly, Xestia rhaetica, är en fjärilsart som först beskrevs av Otto Staudinger 1871.  Gråpudrat skogsfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn, Noctuidae.  Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad, NT, i Finland. Arten har en livskraftig, LC, population i Sverige. Artens livsmiljö är friska och lundartade skogar. En underart finns listad i Catalogue of Life, Xestia (Pachnobia) rhaetica norica Löberbauer, 1952

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
rhaetica
Högnordiskt fjällfly

Högnordiskt fjällfly, Xestia laetabilis, är en fjärilsart som först beskrevs av Johan Wilhelm Zetterstedt 1839. Högnordiskt fjällfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn, Noctuidae. Enligt den svenska rödlistan är arten Sårbar, VU, i Sverige. Arten har en livskraftig (LC) population i Finland.
En underart finns listad i Catalogue of Life, Xestia laetabilis pergratiosa Kovács & Varga, 1973

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
laetabilis
Rödfläckigt jordfly

Rödfläckigt jordfly, Xestia alpicola är en fjärilsart som först beskrevs av Johan Wilhelm Zetterstedt 1839. Rödfläckigt jordfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn, Noctuidae. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad, NT, i Sverige. Arten har en livskraftig (LC) population i Finland. Tre underarter finns listade i Catalogue of Life, Xestia alpicola alpina Humphreys & Westwood, 1843, Xestia alpicola carnica Hering, 1846 och Xestia alpicola ryffelensis Oberthür, 1904.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
alpicola
Högfjällsfly

Högfjällsfly, Xestia lorezi, är en fjärilsart som först beskrevs av Otto Staudinger 1891. Högfjällsfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn,. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar, VU i Finland. Arten har en livskraftig, LC, population i Sverige. Artens livsmiljö är fjällhedar. Arten är utbredd på hög höjd över hela norra hemisfären bland annat noterad i Alaska, västra Kanada (Yukon), Alperna, norra Skandinavien och öster ut i Sibirien. I Sverige är den funnen från Härjedalen till Torne lappmark med flest fynd i norr. I Finland finns fynd endast från nordvästligaste finska Lappland. Fem underarter finns listade i Catalogue of Life,  Xestia lorezi katuna Mikkola, 1987, Xestia lorezi kongsvoldensis Grönlien, 1922, Xestia lorezi monotona Kononenko, 1984, Xestia lorezi ogilviana Lafontaine, 1987 och Xestia lorezi sajana Tschetverikov, 1904.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
lorezi
Rödbrunt fjällfly

Rödbrunt fjällfly, Xestia tecta, är en fjärilsart som först beskrevs av Jacob Hübner 1808.  Rödbrunt fjällfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn, Noctuidae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad, NT, i Finland. Arten har en livskraftig, LC, population i Sverige. I Sverige förekommer rödbrunt fjällfly sällsynt från Dalarna till Torne lappmark.  I Finland förekommer arten sällsynt från Norra Karelen till Lappland. Artens livsmiljö är i första hand fjällbjörkskogar men även torraoch karga moskogar, friska lundskogar, fjällhedar och tallmossar. En underart finns listad i Catalogue of Life, Xestia (Pachnobia) tecta tectoides Corti, 1926

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
tecta
C-tecknat jordfly

C-tecknat jordfly, Xestia c-nigrum, är en fjärilsart som först beskrevs 1758 av Carl von Linné. C-tecknat jordfly ingår i släktet Xestia och familjen nattflyn, Noctuidae. Arten har livskraftiga, LC, populationer i både Sverige och Finland. 

Två underarter finns listad i Catalogue of Life, Xestia c-nigrum c-nigrum Linnaeus, 1758 och Xestia c-nigrum insulata Warren, 1912.

Arten har ett vingspann på 34-40 millimeter och förekommer i ett stort antal miljöer över i stort sett hela Europa.

Bildgalleri

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
c-nigrum
Blågrått jordfly

Blågrått jordfly, Xestia ashworthii, är en fjärilsart som först beskrevs av Henry Doubleday 1855.  Blågrått jordfly ingår i släktet Xestia, och familjen nattflyn, Noctuidae.  Enligt rödlistan i respektive land är arten nära hotad, NT, i både Sverige och Finland. Artens livsmiljö är hedskog, främst tallskog gärna kalkhaltig men även Löv-/barrblandskog. Fyra underarter finns listade i Catalogue of Life, Xestia ashworthii artvina de Freina & Hacker, 1985, Xestia ashworthii candelarum Staudinger, 1871, Xestia ashworthii jotunensis Schøyen, 1887 och Xestia ashworthii lactescens Turati, 1919.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
ashworthii
Alvarjordfly

Alvarjordfly, Euxoa adumbrata, är en fjärilsart som beskrevs av Eduard Friedrich Eversmann 1842. Enligt Catalogue of Life är det istället en underart till Chorizagrotis lidia, således Chorizagrotis lidia adumbrata Eversmann, 1842. Alvarjordfly ingår i släktet Euxoa, och familjen nattflyn, Noctuidae. Enligt både den svenska och den finländska rödlistan är arten nära hotad i respektive land. I Sverige förekommer arten på Öland, Gotland och något fynd av arten i Blekinge. I Finland förekommer den på lämpliga miljöer i södra halvan av landet. Artens livsmiljö är i Sverige främst öppen alvarhed och stränder med klappersten av silurkalksten. I Finland är livsmiljön sandmarker med grusgropar och torra och karga åsmoar.

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
adumbrata
Tjärö naturreservat

Tjärö är ett naturreservat i Åryds socken i Karlshamns kommun i Blekinge.

Reservatet är skyddat sedan 1976 och omfattar 306 hektar, varav 83 är landareal. Området är beläget i skärgården mellan Karlshamn och Ronneby och består av ön Tjärö med kringliggande vatten, holmar och skär.

På ön Tjärö finns ett betespräglat kulturlandskap med ekhagmarker och ädellövskog omväxlande med enbuskmarker, hällmarker, klippstränder, strandängar och gräsmarker.

Ek dominerar som trädslag. Betesdjur bidrar till att hålla landskapet öppet. I den artrika floran kan man finna fetknopp, brudbröd, Natt och dag, nattviol och Adam och Eva. Fågellivet är rikt och flera av de små holmarna och skären utanför Tjärö är fågelskyddsområden.

På ön finns två fasta fornlämningar, stensättningar från brons- eller järnåldern. Där finns stenmurar och odlingsrösen som vittnar om ett mångårigt odlingslandskap. På 1800-talet försörjde sig befolkningen på jordbruk, fiske, båtbyggeri och stenhuggeri.

Ön Tjärö har färjeförbindelse med fastlandet och är viktig för friluftslivet. På ön finns vandringsleder, rastplatser, gästhamn, boende, restaurang och tältplats.

Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000.

Källor
Tjärö, Länsstyrelsen i Blekinge län

Externa länkar
 

Naturreservat i Karlshamns kommun
Natura 2000-områden i Blekinge län
Naturskyddsområden bildade 1976
Coranarta

Coranarta är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Beck 1991. Coranarta ingår i familjen nattflyn. 

Släktet innehåller bara arten Coranarta cordigera.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Nattflyn
Coranarta
Bryophila

Bryophila är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Treitschke 1825. Bryophila ingår i familjen nattflyn. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Nattflyn
Bryophila
Gråbrunt lavfly

Gråbrunt lavfly, Bryophila ravula är en fjärilsart som först beskrevs av Jacob Hübner 1813. Enligt Dyntaxa ingår Gråbrunt lavfly i släktet Bryophila men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället släktet Cryphia. Enligt båda källorna tillhör parallellinjerad fältmätare familjen nattflyn, Noctuidae. Arten förekommer tillfälligt i Sverige, men reproducerar sig inte. En underart finns listad i Catalogue of Life, Cryphia ravula ereptriculoides Boursin, 1952.

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Nattflyn
ravula
ravula
Ängsrutemal

Ängsrutemal, Ethmia pyrausta är en fjärilsart som först beskrevs av Peter Simon Pallas 1771.  Ängsrutemal ingår i släktet Ethmia och familjen Ethmiidae. Enligt den svenska rödlistan är arten starkt hotad, EN, i Sverige. Arten förekommer sällsynt från Södermanland och norrut, lokalt och med stora luckor i utbredningen, till Härjedalen, Jämtland och Ångermanland. I övriga Norden finns den i södra Finland, där den enligt finländska rödlistan är listad som akut hotad, CR. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Ethmia pyrausta

Fjärilar
Ethmiidae
Ethmia
Blåeldssorgmal

Blåeldssorgmal, Ethmia bipunctella är en fjärilsart som först beskrevs av Johan Christian Fabricius 1775.  Blåeldssorgmal ingår i släktet Ethmia, och familjen Ethmiidae. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Ethmiidae
Ethmia
Plattmalar (Depressariidae)

Plattmalar, Depressariidae är en familj av fjärilar. Plattmalar ingår i ordningen fjärilar, klassen egentliga insekter, fylumet leddjur och riket djur. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Depressariidae
Rödklintsplattmal

Rödklintsplattmal (Agonopterix pallorella) är en fjärilsart som först beskrevs av Philipp Christoph Zeller 1839.  Rödklintsplattmal ingår i släktet Agonopterix. Enligt Dyntaxa ingår Agonopterix i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige.  Arten är reproducerande i Sverige. Arten förekommer tämligen sällsynt från Skåne till Uppland. I övriga Norden finns den i Danmark, södra Norge och södra Finland.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Agonopterix pallorella

Fjärilar
Plattmalar
Agonopterix
Ginstplattmal

Ginstplattmal (Agonopterix atomella) är en fjärilsart som först beskrevs av Michael Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Ginstplattmal ingår i släktet Agonopterix. Enligt Dyntaxa ingår Agonopterix i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den svenska rödlistan är arten starkt hotad i Sverige. Arten förekommer sällsynt i Skåne och Halland. I övriga Norden är den funnen i Danmark men saknas i Norge och Finland. Artens livsmiljö är hedmarker.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
plattmalar
Agonopterix
Fransplattmal

Fransplattmal (Agonopterix ciliella) är en fjärilsart som först beskrevs av Henry Tibbats Stainton 1849.  Fransplattmal ingår i släktet Agonopterix. Enligt Dyntaxa ingår Agonopterix i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Plattmalar
Agonopterix
Odörtsplattmal

Odörtsplattmal (Agonopterix alstromeriana) är en fjärilsart som först beskrevs av Carl Alexander Clerck 1759.  Odörtsplattmal ingår i släktet Agonopterix. Enligt Dyntaxa ingår Agonopterix i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer tämligen sällsynt från Skåne till Gästrikland. I övriga Norden finns den i Danmark, södra Norge och södra Finland. Artens livsmiljö är ängs- och ruderatmarker.

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Agonopterix alstromeriana

Fjärilar
Plattmalar
Agonopterix
Vattenmärkeplattmal

Vattenmärkeplattmal (Agonopterix yeatiana) är en fjärilsart som först beskrevs av Johan Christian Fabricius 1781.  Vattenmärkeplattmal ingår i släktet Agonopterix. Enligt Dyntaxa ingår Agonopterix i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer tämligen sällsynt från Skåne till Västergötland. I övriga Norden finns den i Danmark men saknas i Norge och Finland. Artens livsmiljö är fuktiga skogar men även torrare miljöer.

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Agonopterix yeatiana

Fjärilar
Plattmalar
Agonopterix
Större säfferotsplattmal

Större säfferotsplattmal (Depressaria libanotidella) är en fjärilsart som beskrevs av Schläger 1849. Större säfferotsplattmal ingår i släktet Depressaria. Enligt Dyntaxa ingår Depressaria i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten starkt hotad i Sverige. Arten förekommer sällsynt på Öland, Gotland och Uppland samt på Åland, i övrigt saknas den i Norden. Artens livsmiljö är torra gräsmarker.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Depressaria libanotidella

Fjärilar
Plattmalar
Depressaria
Större bockrotsplattmal

Större bockrotsplattmal (Depressaria pimpinellae) är en fjärilsart som beskrevs av Philipp Christoph Zeller 1839. Större bockrotsplattmal ingår i släktet Depressaria. Enligt Dyntaxa ingår Depressaria i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Plattmalar
Depressaria
Ljusryggad bockrotsplattmal

Ljusryggad bockrotsplattmal (Depressaria pulcherrimella) är en fjärilsart som beskrevs av Henry Tibbats Stainton 1849. Ljusryggad bockrotsplattmal ingår i släktet Depressaria. Enligt Dyntaxa ingår Depressaria i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är torra gräsmarker.

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Plattmalar
Depressaria
Renfaneplattmal

Renfaneplattmal (Depressaria emeritella) är en fjärilsart som beskrevs av Henry Tibbats Stainton 1849. Renfaneplattmal ingår i släktet Depressaria. Enligt Dyntaxa ingår Depressaria i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Plattmalar
Depressaria
Palsternacksplattmal

Palsternacksplattmal, (Depressaria radiella) är en fjärilsart som först beskrevs av Johann August Ephraim Goeze 1783.  Palsternacksplattmal ingår i släktet Depressaria. Enligt Dyntaxa ingår Depressaria i familjen plattmalar, Depressariidae, men enligt Catalogue of Life är tillhörigheten istället familjen praktmalar, (Oecophoridae). Arten är reproducerande i Sverige.

Vingbredd 24–30 mm millimeter. Hjässan är grå och antenner något kortare än framvingelängden. Framvingarna är spräckliga i gråbrunt och beströdda med gråvita fjäll och svarta längsstreck. Bakvingar är ljusgrå. Arten liknar Sprängörtsplattmal men Sprängörtsplattmalen är mindre och har en något mörkare grundfärg. Larven är grågul med svarta vårtor och svart huvud. De lever ofta flera larver tillsammans i blommor och frukter av palsternacka (Pastinaca sativa), björnloka (Heracleum sphondylium) eller strätta (Angelica sylvestris) som de spinner samman. Förpuppning sker i en stjälken. Genom angreppen minskar fröavkastningen hos värdväxten.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Plattmalar
Depressaria
Dagmalar

Dagmalar, Chimabachidae är en familj av fjärilar. Dagmalar ingår i ordningen fjärilar, klassen egentliga insekter, fylumet leddjur och riket djur. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Dagmalar
Chimabachidae
Höstdagmal

Höstdagmal (Diurnea lipsiella) är en fjärilsart som först beskrevs av Michael Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Höstdagmal ingår i släktet Diurnea, och familjen Dagmalar, (Chimabachidae). Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är friska och torra lundar.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Dagmalar
Diurnea
Dasystroma

Dasystroma är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Curtis 1833. Dasystroma ingår i familjen Dagmalar, (Chimabachidae). 

Släktet innehåller bara arten Videvårmal, Dasystroma salicella.

Källor 

Fjärilar
Dagmalar
Dasystroma
Guldfläcksmalar

Guldfläcksmalar (Autostichidae) är en familj av fjärilar. Guldfläcksmalarna ingår i ordningen fjärilar, klassen egentliga insekter, fylumet leddjur och riket djur. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Autostichidae
Agnoea

Agnoea är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Thomas de Grey Walsingham 1907. Agnoea ingår i familjen Lypusidae. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Källor

Externa länkar 

Fjärilar
Tubmalar
Agnoea
Bokskogstubmal

Bokskogstubmal (Agnoea subochreella) är en fjärilsart som först beskrevs av Henry Doubleday 1859.  Bokskogstubmal ingår i släktet Agnoea, och familjen tubmalar, Lypusidae. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer tämligen sällsynt i Skåne, Blekinge och Småland. I övriga Norden finns den i Danmark men saknas i Norge och Finland. Artens livsmiljö är bokskogar.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Agnoea subochreella

Fjärilar
Tubmalar
Agnoea
Lövskogstubmal

Lövskogstubmal (Agnoea josephinae) är en fjärilsart som först beskrevs av Sergiusz Toll 1956.  Lövskogstubmal ingår i släktet Agnoea, och familjen tubmalar, Lypusidae . Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fjärilar
Tubmalar
Agnoea
Tallskogstubmal

Tallskogstubmal (Agnoea elsae) är en fjärilsart som beskrevs av Ingvar Svensson 1982. Tallskogstubmal ingår i släktet Agnoea, och familjen Tubmalar, Lypusidae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fjärilar
Tubmalar
Agnoea
Försommartubmal

Försommartubmal (Agnoea flavifrontella) är en fjärilsart som först beskrevs av Michael Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Försommartubmal ingår i släktet Agnoea, och familjen tubmalar, Lypusidae . Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fuktiga lundar.

Källor 

Fjärilar
Tubmalar
Agnoea
Meganola

Meganola är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Dyar 1898. Meganola ingår i familjen trågspinnare. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trågspinnare
Meganola
Vit trågspinnare

Vit trågspinnare (Meganola albula) är en fjärilsart som först beskrevs av Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Vit trågspinnare ingår i släktet Meganola, och familjen trågspinnare. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trågspinnare
Gulpucklig trågspinnare

Gulpucklig trågspinnare (Meganola strigula) är en fjärilsart som först beskrevs av Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Gulpucklig trågspinnare ingår i släktet Meganola, och familjen trågspinnare. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trågspinnare
Kareltrågspinnare

Kareltrågspinnare (Nola karelica) är en fjärilsart som beskrevs av Johan Martin Jacob af Tengström 1869. Kareltrågspinnare ingår i släktet Nola, och familjen trågspinnare. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är tallmyrar.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Artfaktablad för Nola karelica

Trågspinnare
Brunpucklig trågspinnare

Brunpucklig trågspinnare (Nola confusalis) är en fjärilsart som först beskrevs av Herrich-Schäffer 1847.  Brunpucklig trågspinnare ingår i släktet Nola, och familjen trågspinnare. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trågspinnare
Vitpucklig trågspinnare

Vitpucklig trågspinnare (Nola aerugula) är en fjärilsart som först beskrevs av Hübner 1793.  Vitpucklig trågspinnare ingår i släktet Nola, och familjen trågspinnare. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trågspinnare
Grönvit fotsläpare

Grönvit fotsläpare (Nycteola svecica) är en fjärilsart som först beskrevs av Felix Bryk 1941.  Grönvit fotsläpare ingår i släktet Nycteola, och familjen trågspinnare. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap, stadsmiljö.

Källor

Externa länkar 
 Artfaktablad för Nycteola svecica

Trågspinnare
Brassolidae

Brassolidae är en familj av fjärilar. Brassolidae ingår i ordningen fjärilar, klassen egentliga insekter, fylumet leddjur och riket djur. 

Familjen innehåller bara släktet Opsiphanes.

Bildgalleri

Källor 

Fjärilar
Brassolidae
Aspfuks

Aspfuks (Nymphalis vaualbum) är en fjärilsart som först beskrevs av Denis och Ignaz Schiffermüller 1775.  Aspfuks ingår i släktet Nymphalis, och familjen praktfjärilar. Arten förekommer tillfälligt i Sverige, men reproducerar sig inte.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Inachis

Inachis är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Hübner 1819. Inachis ingår i familjen praktfjärilar. 

Släktet innehåller bara arten Inachis io.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Inachis
Lundpärlemorfjäril

Lundpärlemorfjäril (Boloria titania) är en fjärilsart som först beskrevs av Eugen Johann Christoph Esper 1793.Arten ingår i släktet Boloria och familjen praktfjärilar. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är lundskogar.

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Bäckpärlemorfjäril

Bäckpärlemorfjäril (Boloria thore) är en fjärilsart som först beskrevs av Hübner 1803.  Bäckpärlemorfjäril ingår i släktet Boloria, och familjen praktfjärilar. I Sverige betraktas arten som livskraftig. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är strandängar vid sötvatten. Det latinska namnet "thore" syftar på asaguden Tor.

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Friggas pärlemorfjäril

Friggas pärlemorfjäril (Boloria frigga) är en fjärilsart som först beskrevs av Carl Peter Thunberg 1791.  Friggas pärlemorfjäril ingår i släktet Boloria, och familjen praktfjärilar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Lasiommata

Lasiommata är ett släkte av fjärilar som beskrevs av John Obadiah Westwood 1841. Lasiommata ingår i familjen praktfjärilar. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Lasiommata
Lopinga

Lopinga är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Moore 1893. Lopinga ingår i familjen praktfjärilar. 

Släktet innehåller bara arten Lopinga achine.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Lopinga
Kirinia

Kirinia är ett släkte av fjärilar som beskrevs av Moore 1893. Kirinia ingår i familjen praktfjärilar. 

Släktet innehåller bara arten Kirinia roxelana.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Kirinia
Stor gräsfjäril

Stor gräsfjäril (Kirinia roxelana) är en fjärilsart som först beskrevs av Pieter Cramer 1777.  Stor gräsfjäril ingår i släktet Kirinia, och familjen praktfjärilar. Arten förekommer tillfälligt i Sverige, men reproducerar sig inte.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar
Hedgräsfjäril

Hedgräsfjäril (Maniola lycaon) är en fjärilsart som först beskrevs av Alfred Kühn 1774.  Hedgräsfjäril ingår i släktet Maniola, och familjen praktfjärilar. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är ruderatmarker, vägrenar och banvallar.

Källor 

Praktfjärilar
Buskgräsfjäril

Buskgräsfjäril (Maniola tithonus) är en fjärilsart som först beskrevs av Carl von Linné 1771.  Buskgräsfjäril ingår i släktet Maniola, och familjen praktfjärilar. Arten har ej påträffats i Sverige.

Källor 

Praktfjärilar
Fjällgräsfjäril

Fjällgräsfjäril (Erebia pandrose) är en fjärilsart som först beskrevs av Moritz Balthasar Borkhausen 1788.  Fjällgräsfjäril ingår i släktet Erebia, och familjen praktfjärilar. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Praktfjärilar