kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jacques Loeb

Jacques Loeb, född 7 april 1859 i Mayen, död 11 februari 1924 i Hamilton, Bermuda, var en tysk-amerikansk fysiolog.

Loeb blev medicine doktor 1884, varpå han 1895 blev extra ordinarie professor i fysiologi vid University of Chicago samt ordinarie professor där 1900. Åren 1910–24 var han chef för avdelningen för allmän fysiologi vid Rockefeller Institute for Medical Research. Han var en ledande representant för utvecklingsmekanisk forskning; en stor del av hans arbeten berörde de så kallade tropismerna. Loeb uppfann den konstlade partenogenesen, det vill säga framkallande av äggcellers utveckling till individer genom kemiska medel utan föregående befruktning.

Källor 
 

Tyska fysiologer
Amerikanska fysiologer
Amerikanska biologer under 1900-talet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Strasbourgs universitet
Amerikanska professorer
Personer verksamma vid University of Chicago
Personer verksamma vid University of California
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer i USA under 1900-talet
Födda 1859
Avlidna 1924
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Rheinland-Pfalz
Haffner

Haffner är ett tyskt efternamn, som burits av bland andra: 

 August Otto Wilhelm Haffner (1869–1941), österrikisk orientalist
 Karl Haffner (1804–1876), österrikisk dramatiker
 Sebastian Haffner (1907–1999), tysk författare
 Sigmund Haffner (1699–1772), borgmästare i Salzburg
 Wilhelm Haffner (1835–1901), norsk militär
 Wolfgang Wenzel Haffner (1806–1892), norsk militär
 Wolfgang von Haffner (1810–1887), dansk politiker 

Tyska efternamn
Små skogsvallabyer

Små skogsvallabyer (Dorcopsulus) är ett släkte i familjen kängurudjur med två arter som förekommer på Nya Guinea. Ibland listas Dorcopsulus som undersläkte till släktet större skogsvallabyer (Dorcopsis).

Arterna är:
 Papua-skogsvallaby (Dorcopsulus macleayi), lever i sydöstra Nya Guinea.
 Dorcopsulus vanheurni, utbredningsområdet ligger i bergstrakter i centrala Nya Guinea.

Beskrivning 

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 31 till 46 cm och en svanslängd av 22 till 40 cm. Vikten varierar mellan 1,5 och 3,4 kg. De har huvudsakligen en gråbrun pälsfärg på ovansidan med några mörkare eller ljusare ställen. På buken är pälsen ljusare i samma färg. Svansen bär bara på främre delen hår och har en vit spets.

I levnadssättet påminner de om råttkänguruer (Potoroidae) som inte finns på Nya Guinea. Habitatet utgörs av skogstäckta bergstrakter som är 800 till 3100 meter höga. Små skogsvallabyer är främst aktiva på natten men kan även vara aktiva på dagen. De äter växtdelar som blad och frukter. Det iakttogs honor med en eller två ungar.

Båda arter jagas för köttets skull och flera individer faller offer för förvildade hundar. IUCN listar Dorcopsulus vanheurni som nära hotad (NT) och Papua-skogsvallaby som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 

Kängurudjur
Philip Schou

Philip Julius Schou, född den 10 juli 1838 i Slagelse, död den 19 september 1922 i Köpenhamn, var en dansk industriidkare. Han var farbror till Rudolf Schou.

Schou, som blev polyteknisk kandidat 1862, var några år köpman. Han blev 1868 delägare i fajansfabriken "Aluminia" på Kristianshavn (1869 flyttad till Frederiksberg), som 1872 övergick till ett aktiebolag och 1882 inköpte den kungliga porslinsfabriken, som på få år grundligt omdanades. Sedan dess produkter på världsutställningen i Paris 1889 vunnit världsrykte, uppstod särskilda försäljningsställen i Paris, New York och London. Schou var dessutom 1876–1886 samt ånyo från 1900 styrelseordförande för Det tekniske selskabs skola och 1883–1890 ordförande för Københavns Industriforening och Fællesrepresentationen for dansk Industri og Haandværk. Han medverkade väsentligt till  nordiska utställningen 1888 samt deltog som en av vicepresidenterna på ett framstående sätt i dess ledning. Även till Kunstindustrimuseets grundläggning medverkade han. År 1902 lämnade han fabrikens ledning, som gick i arv till hans måg Frederik Dalgas.

Källor 

 

Danska företagsledare
Personer inom Danmarks näringsliv under 1800-talet
Personer inom Danmarks näringsliv under 1900-talet
Personer från Slagelse
Födda 1838
Avlidna 1922
Män
Ugglan
Gammal fäbodpsalm

Gammal fäbodpsalm från Dalarna är en koralmelodi som fått stor spridning genom det arrangemang för orgel som Oskar Lindberg gjorde inför en radioutsändning 1936. 

Melodin är tidigare känd som Psalm från Älvdalsåsen.

Den upptecknades på 1880-talet i Blyberg av falusonen Erik Johan Thunstedt, och senare av Alb. Lindberg (Oskars bror, som tjänstgjort i trakten som kantor). Den är traderad efter spelmännen Bälter Erik Olsson (född 1793) via Grund Olof Ersson ("Blind-Olof") (1807–1881) och Kettis Lars Matsson (död 1940) samt publicerad bland annat 1919 i Med Dalälven från källorna till havet, i Dikt och ton från Älvdalen 2003  och i Öwdalswaisur og odrer.

Den enda vers som återstår från Blind-Olofs tid återfinns också på klockan i traktens kapell:
O Gud som trogen hulpit mig i all min nöd och brist
Jag tacka vill var dag förvisst Dig Herre
Du giver mig ett dagligt bröd och är mitt starka stöd
Jag lever och jag dör uti Din kärlek

Den svenska popgruppen Abba framförde sången instrumentalt som introduktion till sina konserter under sin sista världsturné 1979–1980. En inspelning från London i november 1979 gavs ut på albumet Live at Wembley Arena 2014. 

Carola Häggkvist har spelat in sången med text på albumet Störst av allt 2005. 

På cd:n Älvdalens elektriska (2006) av Lena Willemark heter psalmen Åsenpsalm, med inledningsorden "Som en ton som rymmer hela himmelen".

Strebers inkluderar en bit av psalmen som intro till låten Högervindar från skivan Till en vän.

Referenser 

Svensk folkmusik
Schou

Schou är ett danskt och norskt efternamn, som burits av bland andra:

 Alhed Schou (1849–1920), norsk författare
 Ann Margrethe Schou (1925–1992), dansk skådespelare och sångerska
 Einar Oscar Schou (1877–1966), norsk arkitekt
 Halvor Schou (1823–1879), norsk industriidkare och donator
 Karl Schou (1870–1938), dansk målare
 Laila Schou Nilsen  (1919–1998), norsk alpin skidåkare
 Ludvig Abelin Schou (1838–1867), dansk målare
 Mogens Schou (1918–2005), dansk psykiater
 Olaf Schou (1861–1925), norsk konstsamlare och mecenat
 Peter Alfred Schou (1844–1914), dansk målare
 Philip Schou (1838–1922), dansk instriidkare
 Rudolf Schou (1862–1915), dansk agronom
 Sigurd Schou (1875–1944), dansk målare

Danska efternamn
Norska efternamn
Le Moribond

Le Moribond (Den döende) är en sång på franska av den belgiske sångaren Jacques Brel, som släpptes ursprungligen 1961. Terry Jacks gjorde en känd version på engelska, med titeln Seasons in the Sun. Vikingarna har gjort en svensk version med titeln Sommar varje dag från 1974.

Referenser 

Sånger 1961
Sånger av Jacques Brel
Belgiska sånger
Franskspråkiga sånger
Anton de Haen

Anton de Haen, född den 8 december 1704 i Haag, död den 4 september 1776 i Wien, var en holländsk-österrikisk läkare.

de Haen kallades av van Swieten till medicine professor i Wien och inlade som sådan mycket stora förtjänster; bland annat obducerade han i sina lärjungars närvaro de på hans klinik avlidne patienterna. Han var en mycket energisk forskare, men tålde inte motsägelser och var ovän till nyheter inom medicinen. Märkvärdigt nog trodde han, förmodligen som en av få i hans samtid, på tillvaron av häxor. 

I sitt stora verk Ratio medendi in nosocomio practico (15 band, 1758-73; Continuatio i 3 band, 1772-79) lämnar han en systematisk och kritisk översikt av nästan alla de sjukdomsfall, som han iakttagit, med angivande av symptom, förändringar av kroppens förrättningar och verkningar av läkemedlen. Arbetet vänder sig lika mycket till de styrande som till läkarna, ty de Haen höll före, att medicinen borde intressera statsmakterna likaväl som de sjuka.

Källor 

 

Födda 1704
Avlidna 1776

Nederländska läkare under 1700-talet
Österrikiska läkare
Nederländska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Wien
Personer i Österrike under 1700-talet
Personer från Haag
Män
Läkare under 1700-talet
Elisif Key-Åberg

Alva Maria Elisif Key-Åberg, född 19 april 1899 Stockholm, död 6 december 1982 i Grums, var en svensk konstnär.

Key-Åberg föddes i ett professorshem i Stockholm och sökte sig vid 21 års ålder till Konsthögskolan, där hon under tre års studier för Olle Hjortzberg kom att påverkas starkt av denne. 1924 företog hon en studieresa till Italien. Key-Åberg studerade 1926–1927 vid Brunssons vävskola och för Maurice Denis i Paris 1929–1930 samt vid Konstakademin i Oslo för Georg Jacobsen 1937–1939. Hon kom därefter att verka även som konsthantverkare. Bland Key-Åbergs verk märks målningar i Vänge Församlingshem 1927 och takmålningar föreställande 48 scener ur Kristens resa 1929, målningar i Östra flickläroverket i Norrköping 1935 samt målningar i Stureby folkskola 1943.

Källor 
 Elisif Key-Åberg och målningarna i Vänge församlingshem, artikel av Johanna Sydstrand i årsboken Uppland 1995.

Fotnoter 

 

Konstnärer från Stockholm
Svenska målare under 1900-talet
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Födda 1899
Avlidna 1982
Kvinnor
Axel Adling

Carl Axel A:son Adling, född 4 mars 1881 i Tegelsmora församling, död 30 januari 1953 i Kungsholms församling, var en svensk byggnadsingenjör och byggnadsentreprenör.

Axel Adling studerade vid Byggnadsyrkesskolan på Tekniska skolan i Stockholm till 1905, med fortsatta studier i Tyskland vid Tekniska högskolan i Berlin. Under fem år var kontrollant för Stockholms stads Egnahemsverksamhet. Han drev AB Adlings Byggnadsbyrå som står bakom ett flertal byggnader i Stockholm.

Bibliografi

Källor
Vem var det? (1945)

Fotnoter

Svenska ingenjörer under 1900-talet
Födda 1881
Avlidna 1953
Män
Personer från Tegelsmora socken
Wolter Ehn

Johan Wolter Ehn, född 17 juni 1931, död 28 september 1994 i Estoniakatastrofen, var en svensk etnolog. Han var bror till Ola Ehn.

Ehn växte upp i Vaksala prästgård och kom tidigt att intresserade sig för Upplands kulturhistoria. Efter studier i arkeologi, nordiska språk och etnologi blev han 1963 arkivarie vid Dialekt- och folkminnesarkivet i Uppsala (ULMA) där han med tiden blev förste arkivarie och föreståndare för folkminnesavdelningen. Wolter Ehns forskning ägandes främst åt de uppländska byarnas organisation och levnadsmönster. 1991 disputerade han med avhandlingen Mötet mellan centralt och lokalt. Studier i uppländska byordningar. Han verkade även som lärare och handledare vid etnologiska institutionen vid Uppsala universitet och tjänstgjorde som tillförordnad professor vid Åbo Akademi.

Ehn avled i Estoniakatastrofen den i september 1994. Med ombord från ULMA fanns även dialektologerna Margareta Källskog och Anne-Marie Cronström. De var på väg tillbaka till Uppsala från Tallinn där de hade besökt några estländska forskare från ULMA:s systerinstitutioner.

Referenser

Noter

Källförteckning 
 

Män
Födda 1931
Avlidna 1994
Svenska etnologer
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Omkomna i Estoniakatastrofen
Alhed Schou

Alhed Schou, född Smith den 7 juli 1849 i Molde, död 1920, var en norsk författare. 

Alhed Schou gifte sig 1867 med provinsialläkaren H.M.C. Schou, efter vilken hon 1890 blev änka. Hon författade natur- och folklivsskildringar i norska och engelska tidskrifter, en vägledande redogörelse för De Sandvigske samlinger (1905) samt en större kultur- och släkthistorisk monografi över Svanøen i Søndfjord (1912).

Källor 

 

Födda 1849
Avlidna 1920

Norska fackboksförfattare
Norskspråkiga fackboksförfattare
Personer i Norge under 1900-talet
Personer från Molde kommun
Kvinnor
Mariebergs naturreservat

Mariebergs naturreservat är ett naturreservat beläget i Ytterby och Romelanda socknar i Kungälvs kommun i Bohuslän, strax norr om Kungälv. Området, som sträcker sig utmed Göta älvs västra strand, täcks till stora delar av lövskog med en rik lundflora. Reservatet inrättades 1974 och har en areal på cirka 180 hektar. Det förvaltas av Västkuststiftelsen.

Se även
 Mariebergs gård

Referenser

Källor
Marieberg, Länsstyrelsen i Västra Götalands län (läst 7 juni 2013)

Noter

Externa länkar 

Naturreservat i Kungälvs kommun
Naturskyddsområden bildade 1974
Sidor om naturreservat i Västra Götalands län som saknar länkar till Länsstyrelsen
Karl Schou

Carl (Karl) Holger Jacob Schou, född den 9 mars 1870 i Köpenhamn, död den 8 mars 1938 i Charlottenlund, var en dansk målare.

Schou, som var elev av Zahrtmann, väckte uppmärksamhet genom figur- och stämningsmålningar. Konstmuseet äger av hans arbeten Vårafton på Kongens Nytorv och Ung flicka med hund och han är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Källor

Noter

Födda 1870
Avlidna 1938
Män
Konstnärer från Köpenhamn
Danska målare under 1900-talet
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Samuel Loenbom

Samuel Loenbom, född den 4 augusti 1725 i Västra Ryds socken, Östergötland, död den 30 september 1776 i Stockholm, var en svensk historiker och urkundsutgivare. Han var farbror till Johan Loenbom.

Loenbom blev filosofie magister vid Uppsala universitet 1755 och amanuens hos rikshistoriografen Olof von Dalin 1762. Han författade förutom en mängd historiska småskrifter biografin Magnus Stenbocks lefwerne (1757-65) och utgav ett flertal samlingar av historiskt och biografiskt urkundsmaterial, varibland märks Handlingar till konung Carl XI:s historia (1763-74), Sv. archivum (1766-73), Historiska märkvärdigheter (1767-68), Uplysningar i sv. historien (1768-71), Anecdoter om... sv. män (1770-75), samt Historiskt archivum (1774-1776).

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 

Svenska historiker
Personhistoriker
Historiker under 1700-talet
Svenska forskare under 1700-talet
Personer från Västra Ryds socken, Östergötland
Födda 1725
Avlidna 1776
Män
Svensk uppslagsbok
Fritz Syberg

Christian Friedrich (Fritz) Wilhelm Heinrich Syberg, född den 28 juli 1862 i Faaborg, död den 20 december 1939 på Pilegaarden vid Kerteminde, var en dansk målare och tecknare.

Han var son till brænderibestyrer Franz Friedrich Anthon Ernst Syber och Johanne Maria Jacobsen och gift första gången 1894 med Anna Louise Birgitte Hansen och andra gången från 1915 med riksdagsstenografen Marie Hansen. Syberg studerade först vid Tekniska sällskapets skola och en kort tid vid danska konstakademien samt för Kristian Zahrtmann vid Kunstnernes Frie Studieskoler i Köpenhamn. Syberg tillhörde de tre store Fyenboere och har en särskild fast utställning på konstmuseet i Faaborg. Han ställde från 1885 ut landskap, bilder ur bondelivet och porträtt, allt med robust realism, med starka och rättframma medel, utan förfining, men med kärna och karaktär. Syberg vistades långa perioder på Johannes Larsens gård i Båxhult där han målade flera motiv från Småland som ställdes ut på Den frie Udstilling i Köpenhamn 1900. Han slog sig ned i Italien 1911, men återvände till Danmark redan 1913. Tillsammans med Johannes Larsen ställde han ut på Konstföreningen i Stockholm 1910 och en retrospektiv utställning med hans konst visades på Konstakademien i Stockholm 1938. Syberg är representerad vid Nationalmuseum, Göteborgs konstmuseum, Köpenhamns konstmuseum Nationalgalleriet i Oslo äger ett Självporträtt och några landskap i akvarell.   

Bland Sybergs arbeten märks Svingård (1885), Afton och erotik, Vid ett dödsläger (1892), Vår i trädgården (1903, Hirschsprungs museum), Mor och dotter, Första snön, Vinterdag (alla tre i Köpenhamns konstmuseum, porträtt av konstnärens hustru, flera motiv till H.C. Andersens saga "En moder" (1905), många barngenrer och barnporträtt, stämningar, ofta i akvarell, från havskusten och danska inlandet samt från Nederländerna och Italien.

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 357, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Externa länkar 
 
 

Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Nationalmuseum
Danska genremålare
Danska porträttmålare
Danska landskapsmålare
Mottagare av Thorvaldsenmedaljen
Danska målare under 1800-talet
Danska målare under 1900-talet
Personer från Fyn
Födda 1862
Avlidna 1939
Män
Ugglan
Einar Oscar Schou

Einar Oscar Schou, född den 4 juli 1877 i Kristiania (idag Oslo), död den 28 december 1966 i Bergen, var en norsk arkitekt.

Schou fick sin utbildning vid Kristiania tekniska skola, Kunst- og haandverksskolen från 1900 och vid Konstakademien i Stockholm 1903. 

Schou biträdde 1903–1906 vid bygget av Dramatiska teatern i Stockholm. Från sistnämnda år var han bosatt i Bergen. Hans främsta arbeten där är teatern Den Nationale Scene, invigd 1909, och elektricitetsverket.

Han gifte sig 1906 med Signe Åkerlund.

Källor 

 
 Bröllopsnotis i Dagens Nyheter, 2 juni 1906, sidan 1

Födda 1877
Avlidna 1966
Norska arkitekter under 1900-talet
Arkitekter från Oslo
Män
Peter Alfred Schou

Peter Alfred Schou, född den 8 oktober 1844 i Slagelse, död den 21 november 1914 i Köpenhamn, var en dansk målare, bror till Ludvig Abelin Schou.

Schou var från sin tidiga ungdom köpman, från 1865 bosatt i Hamburg. Han började sina konststudier vid akademien i Dresden 1873 och fortsatte dem i Paris 1874 för Chartran och Bonnat. Han var från 1881 åter bosatt i Hamburg, där han väckte uppmärksamhet. Många av hans målningar såldes till England. År 1898 återvände han till Köpenhamn, men hade där svårt att vinna erkännande. 

Hans fina och själfulla målningar med ytterst dämpad färg i känsligt sammanstämda toner trängde igenom, först då konstnären redan var en åldrande man. Bland hans arbeten märks Allvar (en mor sittande vid sin bröstsjuke sons bädd, 1905, i Köpenhamns konstmuseum, en i detaljer något ändrad variant i Stockholms Nationalmuseum), Målaren (1907, konstmuseet), Självporträtt (1911, norska nationalgalleriet) och Ett möte (1912).

Källor

Noter

Födda 1844
Avlidna 1914
Representerade vid Nationalmuseum
Danska målare
Personer i Danmark under 1800-talet
Personer från Slagelse
Män
Välkommen till Göteborg

Välkommen till Göteborg är en sång skriven och komponerad av Lasse Dahlquist inför Göteborgs 350-årsjubileum 1971. Den spelades in av honom själv tillsammans med Hans Wahlgrens orkester, och släpptes på singel kring maj 1970. 1971 utgavs en inspelning av Brita Borg.

Sångtexten handlar om Göteborg, dit lyssnaren hälsas välkommen oavsett varifrån i världen han eller hon kommer. Sångtexten skildrar också ögonblick i stadens historia och hur människor från olika länder kom för att bygga upp Göteborg, som i dag är en sjöfartsstad präglad av hamnen.

Sången har också varit återkommande i Lotta på Liseberg, och Lotta Engberg själv spelade in den på albumet Lotta på Liseberg, som släpptes i juni 2016.

Källor

Fotnoter

Göteborgssånger
Musiksinglar 1970
Musiksinglar 1971
Svenskspråkiga sånger
Sånger skrivna av Lasse Dahlquist
Fritidsgårdar i Sverige

Fritidsgårdar i Sverige drivs kommunalt eller av föreningar och kyrkosamfund. En föregångare var hemgårdarna som var öppna för alla åldrar, men som ofta enbart riktade sig till arbetarklassen, och som fokuserade på ett bildningsperspektiv och en kristen tradition. Den första hemgården i Sverige, Birkagården i Stockholm, startades 1912 av Natanael Beskow och Ebba Pauli. Hemgårdarna kom dock att endast i begränsad omfattning etableras utanför Stockholm.Sveriges fritids- och hemgårdar organiserades ursprungligen i Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar, från 1990 Fritidsforum. 

Som ett resultat av barnavårdslagen som tillkom 1924 fick de kommunala barnavårdsnämnderna runt om i Sverige ansvar för den förebyggande ungdomsverksamheten. Detta resulterade i fritidsgårdsverksamheter med fokus på ungdomar. Sveriges första kommunala ungdomsgård, Gamlestadens ungdomsgård i Göteborg startades 1936 och i dessa stadgar står det att fokus är pojkar och flickor mellan 12 och 21 år och att verksamheten skulle utbilda och vidga ungdomarnas kunskaper genom studiecirklar, praktiska arbetskurser, föredrag, diskussioner, sång och musik. Politiska inslag fick inte förekomma.

Svenska kyrkans första ungdomsgård, Sjöbo ungdomsgård, öppnade i Borås 1956.

Kriminalitet 
År 2019 rapporterade polisen att fritidsgårdar i Stockholm används av gängkriminella för att rekrytera nya medlemmar. Kriminella knöt kontakter genom att ta anställning i verksamheterna. Samma rapport visade att narkotika förvarades och såldes på fritidsgårdarna eller i deras omedelbara närhet.

År 2019 stängdes fritidsgården i Rågsved i Stockholm på grund av gängkriminella som använde lokalerna efter att stadsdelen misslyckats med att lösa problemet.

Fritidsgårdar för flickor 
Fritidsgården Guts med inriktning mot flickor finns i Angered i Göteborg, dit den år 2009 flyttat ifrån Lövgärdet. Utöver den vardagliga verksamheten ordnar fritidsgården även temakvällar med diskussioner kring bland annat tvångsäktenskap, könsstympning och moderskap i ung ålder. Guts finansieras delvis med statliga medel.

En fritidsgård med fokus på flickor startades år 2016 i Hjulsta i Stockholm. I förhandsdiskussionen fanns förslag om en fritidsgård enbart för flickor, med hänvisning till att hederskulturen i området skulle innebära pojkar i området kontrollerar och kränker flickor som går till den gemensamma fritidsgården. Någon segregerad fritidsgård blev det dock inte, men verksamheten är inriktad på att särskilt locka flickor. Vissa dagar i veckan erbjuds särskild verksamhet för flickor och då är också alla i personalen kvinnor.  

Dagen innan fritidsgården skulle invigas utsattes den för ett brandattentat och verksamheten bedrevs under en tid på annan plats . 

Verksamheten besöktes 2017 av 40 procent flickor.  .

Källor

Fritidsinrättningar
Ungdom
Sveriges samhälle
Vid din sida (sång)

Vid din sida är en sång skriven av Ingvar Hellberg. Den spelades in av Sven-Ingvars, och utgavs på singel runt november 1966.

Den låg också på Svensktoppen i 15 veckor under perioden 5 november 1966-25 februari 1967.

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Musiksinglar 1966
Sven-Ingvars
Svenskspråkiga sånger
Svensktoppsmelodier 1966
Svensktoppsmelodier 1967
Låtar av Ingvar Hellberg
Ludvig Abelin Schou

Ludvig Abelin Schou, född den 11 januari 1838 i Slagelse, död den 30 september 1867 i Florens, var en dansk målare, bror till Peter Alfred Schou.

Schou studerade vid akademien i Köpenhamn från 1856 samt för Simonsen och Marstrand. Han bodde i Rom från 1864 och hemsände 1866 Romersk lumpsamlare och Italienska bönder (museet i Aarhus) samt Modellen Stella (Hirschsprungs museum). Schou målade under ett besök i hemlandet samma år Chione, dräpt av Diana och återvände så till Italien, där han bortrycktes av kolera. 

Bland hans övriga arbeten märks porträtt av slående karaktärsskärpa (konstmuseet, som även äger Centaurer) samt kompositionerna Leukothea och Hermod hos Hel (båda 1867, i Hirschsprungs museum, som även äger flera skisser, tecknade porträtt och modellstudier). Märkliga är framför allt hans teckningar med nordiskt mytologiska motiv - cykeln Ragnarök med flera -, som saknar nordisk karaktär, men är fantasirika och lidelsefulla kompositioner, enastående i dansk konst.

Källor

Externa länkar 
 
 

Födda 1838
Avlidna 1867

Danska målare
Personer i Danmark under 1800-talet
Personer från Slagelse
Män