kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Krigsgölen

Krigsgölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Kvarndammen (Trehörna socken, Östergötland)

Kvarndammen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Kvarndammen (Röks socken, Östergötland)

Kvarndammen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Lorasjön

Lorasjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lorbybäcken.

Delavrinningsområde 
Lorasjön ingår i det delavrinningsområde (646653-144367) som SMHI kallar för Nedlagd mätstation. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lorbybäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och jordbruk (23 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Mellangölen (Stora Åby socken, Östergötland)

Mellangölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Morlidssjön

Morlidssjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Mörkahålakärret

Mörkahålakärret är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Mörkahålakärret ligger i  Natura 2000-område.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Nyarpsgölen

Nyarpsgölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Sandkullagölen

Sandkullagölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Sandkullagölen ingår i det delavrinningsområde (645362-144304) som SMHI kallar för Inloppet i Fjättmunn. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Svarten (Trehörna socken, Östergötland)

Svarten är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Svarten ingår i det delavrinningsområde (644981-144279) som SMHI kallar för Utloppet av Hallångssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Svartgölen (Trehörna socken, Östergötland)

Svartgölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Svartgölen ingår i det delavrinningsområde (644981-144279) som SMHI kallar för Utloppet av Hallångssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Sättradammen

Sättradammen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Trehörnasjön (Trehörna socken, Östergötland)

Trehörnasjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillån.

Delavrinningsområde 
Trehörnasjön ingår i det delavrinningsområde (644981-144279) som SMHI kallar för Utloppet av Hallångssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Vagnsjön, Östergötland

Vagnsjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillån.

Delavrinningsområde 
Vagnsjön ingår i det delavrinningsområde (644981-144279) som SMHI kallar för Utloppet av Hallångssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Visjön (Ödeshögs socken, Östergötland)

Visjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Visjön ingår i det delavrinningsområde (645011-143376) som SMHI kallar för Utloppet av Visjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Vässjön

Vässjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Vässjön ingår i det delavrinningsområde (645157-143904) som SMHI kallar för Utloppet av Bonderydssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mjölnaån (Disevidån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (73 procent) och jordbruk (14 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Ågöl, Östergötland

Ågöl är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Älggölen (Trehörna socken, Östergötland)

Älggölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Ödemarkagölen

Ödemarkagölen är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Ösjön (Trehörna socken, Östergötland)

Ösjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Översjön (Stora Åby socken, Östergötland)

Översjön är en sjö i Ödeshögs kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mjölnaån (Disevidån).

Delavrinningsområde 
Översjön ingår i det delavrinningsområde (645157-143904) som SMHI kallar för Utloppet av Bonderydssjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mjölnaån (Disevidån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (73 procent) och jordbruk (14 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Ödeshögs kommun
Lista över insjöar i Ödeshögs kommun

Detta är en lista över sjöar i Ödeshögs kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Ödeshögs kommun.

Lista

Ödeshögs kommun
 Lista
Ljungsidenbi

Ljungsidenbi, Colletes succinctus, är ett bi som är medlem av familjen korttungebin och släktet sidenbin.

Beskrivning 
Ljungsidenbiet har rödbrun till gråbrun päls på huvudet, medan det på mellankroppen har rödbrun till gråbrun päls på ryggen och krämfärgad till nästan vit på sidorna, buken och benen. Bakkroppen har svart grundfärg, och vitaktiga hårband längs tergiternas bakkanter. Hanen har tunn, vit behåring på tergit 1, samt kraftiga vitaktiga hårtofsar på första tergitens sidor. Kroppslängden är 10 till 12 mm hos honan, 8 till 10 mm hos hanen.

Ekologi 
Ljungsidenbiet lever på sandiga, torra hedar och tallskog på sandjord eller hällgrund, företrädesvis med bestånd av ljung, den främsta näringsväxten. Arten finns även i andra biotoper med tillgång på ljung, som skogsstigar, flygfält och kraftledningsgator. Arten är egentligen polylektisk, den flyger till näringsväxter från många olika familjer, men ljungväxter som ljungsläktet och klockljungssläktet är absolut dominerande, speciellt för honan. Flygtiden är mellan mitten till slutet av juli till september, när ljungen blommar. Till skillnad från de flesta andra bin, kan arten även flyga i mulet väder och regn.

Larvbona grävs ut i sandmark med ringa växtlighet, gärna i varma lägen som södersluttningar. Övervintringen kan ske i alla stadier från ägg till puppa; det vanligaste är dock som vilolarv. Arten är solitär, honan svarar ensam för bobyggnad och avkommans uppfödning, men det är inte ovaligt att bona anläggs i stora kolonier. Bona kan parasiteras av filtbiet hedfiltbi.

Utbredning 
Utbredningsområdet omfattar Syd- och Mellaneuropa västerut till Storbritannien, norrut till Fennoskandia och österut via Grekland till västra Kaukasus och västra Kazakstan.

I Sverige finns ljungsidenbiet från Skåne till Hälsingland, och vidare, mer fragmenterat, längs kustlandskapen till Lule skärgård.

I Finland förekommer arten från Åland och sydkusten till Satakunta i nordväst, Norra Savolax och Norra Karelen i nordost.

Status 
Globalt är arten rödlistad som nära hotad ("NT") av IUCN. Den främsta anledningen är habitatförlust på grund av uppodling och annan verksamhet som berör det sandiga habitat där arten till stor del lever. varken i Sverige eller Finland är arten emellertid hotad.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Bin
Insekter i palearktiska regionen
Li Lisan

Li Lisan, född 1899 i Liling, död 1967 i Peking, var en av de tidiga ledarna i Kinas kommunistiska parti och var partiets tillförordnade generalsekreterare från 1929 till 1930.

Han kom från en ämbetsmannafamilj i Hunan och lärde känna studentaktivisten Mao Zedong när han gick i skola i provinshuvudstaden Changsha. 1920 studerade han i Frankrike och gick där med i Kinas kommunistiska parti, men hans aktivism ledde till att han utvisades från landet 1921. Vid återkomsten till Kina blev han bekant med Chen Duxiu och drogs in i den spirande kinesiska arbetarrörelsen. Mao Zedong, som då hade ansvar för att organisera arbetarrörelsen i Hunan och Jiangxi, gav Li i uppdrag att organisera kolgruvearbetarna i Anyuan, som var beläget på gränsen till Hunan, mycket nära Lis födelseort Liling. Li spelade en nyckelroll i att leda två framgångsrika gruvarbetarstrejker tillsammans bland annat Liu Shaoqi.

Efter att Chiang Kai-shek inlett en utrensning av kommunisterna i slutskedet av Nordfälttåget fick Li Lisan i uppdrag att organisera det misslyckade Nanchangupproret mot Kuomintang i augusti 1927. Trots nederlaget steg han snabbt i partihierarkin och 1929 blev Li utnämnd till dess tillförordnade generalsekreterare. Han gjorde sig känd som förespråkare av den så kallade Li Lisan-linjen, enligt vilken arbetarklassen i städerna skulle ledas till uppror mot Kuomintang med stöd av Röda armén. På grund av Chiang Kai-sheks vita terror var dock kommunistpartiet försvagat i städerna och Lis nya linje ledde till bakslag för partiet. 1930 avsatte Komintern honom och han tvingades leva i exil i Sovjetunionen i 15 år. Under vistelsen i Sovjet gifte sig Li med Jelizaveta Pavlovna Kisjkina.

1946 återvände han till Kina och återfick sin plats i centralkommittén i Kinas kommunistiska parti. Under inbördeskriget arbetade han under Lin Biao i Befrielsearméns operationer i Manchuriet.

Efter grundandet av Folkrepubliken Kina 1949 tjänstgjorde han som vice ordförande i Allkinesiska fackföreningsfederationen (1948-53) och som arbetsmarknadsminister i folkregeringen (1949-54).

Lis långa vistelse i Sovjetunionen och hans ryskfödda hustru, som just naturaliserats som kinesisk medborgare under namnet Li Sha (李莎), gjorde att rödgardister anklagade honom för bristande patriotism och för att förespråka om sovjetisk "revisionism" och 1967 tog han enligt oklara uppgifter livet av sig genom att ta en överdos sömntabletter. Hans hustru och hans två döttrar överlevde kulturrevolutionen och Jelizaveta började så småningom undervisa i ryska vid Beijing Foreign Studies University.

Källor

Födda 1899
Avlidna 1967
Kinesiska kommunister
Personer från Liling
Män
WP:Projekt Kina
Personer som begått självmord
Ostindustrie GmbH

Ostindustrie GmbH (OSTI) var ett företag som grundades i mars 1943 av Oswald Pohl, chef för SS-Wirtschafts- und Verwaltungshauptamt, SS:s ekonomi- och förvaltningsstyrelse. OSTI utnyttjade judar som tvångsarbetskraft i borstfabriker, torvverk och gjuterier. OSTI:s huvudkontor var beläget i Lublin och föll under Odilo Globocniks jurisdiktion. Efter att huvuddelen av företagets arbetsstyrka hade avrättats under Aktion Erntefest så förlorade företaget sitt värde för tyskarna och likviderades i mars 1944.

Referenser

Webbkällor 
 

Ej längre existerande tyska företag
Polen under andra världskriget
Jessica Gow

Jessica Kristina Gow, född 23 januari 1978 i Härlanda församling i dåvarande Göteborgs och Bohus län, är en svensk fotograf och barnboksförfattare. 

Jessica Gow har verkat som fotograf för Göteborgs-Posten, Dagens Nyheter och Aftonbladet, innan hon 2000 anställdes vid bildbyrån Scanpix. Idag jobbar hon för TT Nyhetsbyrån. 

I fototävlingen Årets bild har hon tagit hem priser flera gånger, däribland Årets porträttbild 2006. År 2011 gjorde hon författardebut med barnboken Virkisarna med tillhörande virkbeskrivningar där hon virkat figurerna, skrivit sagan och tagit bilderna. Som fotograf har hon bland annat bevakat Eurovision Song Contest flera gånger.

Hon är gift med sportfotografen Jonas Lindkvist (född 1967).

Bibliografi

Referenser

Externa länkar
Jessica Gow på Libris

Svenska fotografer under 2000-talet
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Kvinnor
Födda 1978
Levande personer
Författare från Göteborg
Svenska författare under 2000-talet
Dick, Kerr's Ladies FC

Dick, Kerr's Ladies FC var ett av de tidigaste kända damfotbollslagen i England. 

Laget fanns i över 48 år, från 1917 till 1965, och spelade 833 matcher – de vann 759, spelade 46 oavgjorda, och förlorade 28. Under de första åren lockade lagets matcher allt från 4 000 till över 50 000 åskådare per match. 1920 besegrade Dick, Kerr Ladies ett franskt lag med 2–0 inför 25 000 personer, vilket gick till historien som den första internationella damfotbollsmatchen. Laget var starkt motarbetade av Englands fotbollsförbund (FA), som under 50 år förbjöd kvinnor att använda planer och arenor som kontrollerades av FA-anslutna klubbar, från 1921 till 1971.

Historia 

Dick, Kerr Ladies F.C. grundades i Preston, Lancashire, England och spelade flera uppvisningsmatcher mellan 1917 och 1965.  Första matchen spelades den 26 december 1917, inför 10 000 åskådare på Deepdale.

Laget spelade den första internationella matchen i damfotboll 30 april 1920 mot ett franskt kombinationslag (med Jeanne Brulé, Thérèse Brulé, Chatelut, Defigier, Germaine Delapierre, Jeanne Janiaud, Louise Ourry, Carmen Pomiès från Fémina Sport, J. Lévêque från Les Sportives de Paris och lagkapten Madeleine Bracquemond, Geneviève Laloz, Thérèse Laloz, Rigal, Rimbaux, A. Trotmann, J. Trotmann, Viani från En Avant Paris) från Paris som leddes av Alice Milliat (1884–1957). Fyra matcher spelades i Storbritannien, den första på Deepdale, där Dick, Kerr's Ladies FC vann med 2–0, den andra i Stockport och vanns också den av Dick, Kerr's Laides FC, 5-2; den tredje matchen spelades i Manchester och slutade 1–1, och den sista matchen vanns av fransyskorna på Stamford Bridge med 2–1. Laget for sedan på Frankrike-turné.

Den 26 december 1920, på Goodison Park i Liverpool, drog laget 53 000 åskådare till en match mot Saint Helen's Ladies, och ytterligare cirka 10-15 000 personer som ville se matchen tvingades vända hemåt igen. Detta brittiska publikrekord för damfotboll slogs inte förrän under matchen mellan Storbritannien och Brasilien, som sågs av 70 584 åskådare på Wembley Stadium under 2012 års olympiska turnering.

Den 5 december 1921 förbjöds damlag att spela på FA-medlemsklubbarnas planer, vilket gällde till juli 1971. I stället spelade man i fortsättningen på planer som inte tillhörde FA:s medlemsklubbar.

1922 for laget på turné till Kanada och USA, här ingick Carmen Pomiès som målvakt. I USA spelade man även mot herrlag. "Jag spelade mot dem 1922," minns Paterson FC:s målvakt Peter Renzulli. "Vi var nationella mästare, och hade svårt att slå dem."

I slutet av 1920-talet bytte laget namn till Preston Ladies FC.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
Dick Kerr's Ladies International Team 1921, stumfilm från 1921
In A League Of Their Own: The Dick, Kerr Ladies 1917-1965, på GoodReads

Sportklubbar bildade 1917
Sportklubbar upplösta 1965
Upplösta fotbollsklubbar i England
Deutsche Ausrüstungswerke

Die Deutschen Ausrüstungswerke (DAW) var en rustningskoncern i Tredje riket. Det administrerades av SS och utnyttjade judisk tvångsarbetskraft, i huvudsak lägerfångar från Dachau, Sachsenhausen, Buchenwald och Auschwitz.

Vidare läsning
 Jan Erik Schulte: Zwangsarbeit und Vernichtung. Das Wirtschaftsimperium der SS. Oswald Pohl und das SS-Wirtschafts-Verwaltungshauptamt 1933-1945. Paderborn 2001, .

Ej längre existerande tyska företag
Nazityskland