kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klas Tham

Klas Lennart Tham, född 21 december 1941 Stockholm, är en svensk arkitekt, målare och tecknare.

Utbildning och verksamhet
Han är son till arkitekten Lennart Tham och Lullu Gunnarsdotter Linde. Han tog arkitektexamen vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm 1968. Examen vid Kungliga Konsthögskolan i Stockholm 1975. Han är delägare i Arken arkitekter AB. Tham har bland annat ritat Kvarteret Varmfronten, Skarpnäcksstaden i Stockholm 1983-1987.
Under sin studietid sysslade han även med fri konstnärlig verksamhet och deltog i utställningar på Liljevalchs konsthall. Hans konst består av figur och arkitektmotiv utförda i gouache, akvarell samt teckningar.

Referenser
SAR, Svenska Arkitekters Riksförbunds matrikel. 
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 392, Allhems Förlag, Malmö. 

Svenska arkitekter under 1900-talet
Födda 1941
Levande personer
Män
Arkitekter från Stockholm
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Konstnärer från Stockholm
Beläggning

Beläggning är en hinna eller ett lager som appliceras på ytan av ett föremål, vanligen kallat substrat. Ofta används olika beläggningar för att förbättra ytegenskaper hos substratet, såsom utseende, vidhäftning, korrisionsbeständighet, slitstyrka och reptålighet.

Se även
 Deposition
 Bestruket papper
 Härdplast
 Emalj
 Målarfärg
 Glasyr

Referenser

Korrosion
Materialvetenskap
Förintelsen i Estland

Förintelsen i Estland avser nazisternas massmord på judar och romer i Estland under andra världskriget. Före kriget fanns det ungefär 4 300 judar i Estland. I samband med den sovjetiska ockupationen år 1940 deporterades cirka 10 procent av den judiska befolkningen till Sibirien. Omkring 75 procent av den judiska befolkningen i Estland flydde till Sovjetunionen, innan Operation Barbarossa inleddes i juni 1941. De kvarvarande judarna, mellan 950 och 1 000, mördades av Einsatzgruppe A, en mobil insatsstyrka, samt estniska kollaboratörer. Även Estlands romer utsattes för Nazitysklands förintelsepolitik. Vaivara var det största koncentrationslägret i Estland.

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar
Johan Thomé

Johan Thomé, född 20 augusti 1914 i Kyrkslätt, död 6 november 1976 i Stockholm, var en finländsk-svensk arkitekt. Han var son till arkitekten Valter Thomé.

Utbildning och verksamhet
Thomé utexaminerades från Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm 1948 och från Kungliga Konsthögskolan i Stockholm 1956. Han anställdes vid Ahrbom & Zimdahl arkitektkontor i Stockholm 1947, vid Backström & Reinius arkitektkontor i Stockholm 1949, vid Landsbygdens Byggnadsförenings arkitektkontor 1951 samt vid Byggnadsstyrelsen 1953. Han bedrev egen arkitektverksamhet i Stockholm från 1953. Han verkade även som konstnär.

Verk i urval

Bensinstation, Vassunda. 
Ånge kyrka, Medelpad, 1957. 
Stuga i Fjällnäs, 1959. 
Restaurering av Njurunda kyrka,utanför Sundsvall, 1959. 
Storviks kyrka, Gästrikland, 1960. 
Visby ålderdomshem, 1964. 
Restaurering av Ovanåkers kyrka, Hälsingland, 1965. 
Restaurering av Mo kyrka, Hälsingland, 1962–1964.
Restaurering av Häggdångers kyrka, Härnösands kommun, 1965. 
Restaurering av Ovansjö kyrka, utanför Sandviken 1965. 
Restaurering av Öjebyns kyrka,Piteå, 1965. 
Medicin, akutvård - byggnad 47, Beckomberga sjukhus, Stockholm, 1972.

Referenser
Arkitektur 1959:4, Bensinstation, Vassunda. 
Andersson, Henrik O och Bedoire, Fredric: Stockholms byggnader. En bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm. Fjärde omarbetade upplagan, Stockholm, 1988. 
Johan Thomé Arkitektkontor AB (utgivare): Johan Thomé, arkitekt. Arbeten i urval 1955-1965 av Johan Thomé. Bilder av Sune Sundahl. Stockholm. 
Lagerås, Lars: Solnas 1950-talsbebyggelse. Kulturminnesvården och Stadsarkitektkontoret, Solna stad, 2001. 
Dagens Nyheter 1976-11-09, dödsruna. 
Sveriges Släktforskarförbund: CD-skivan Sveriges dödbok 1950-1999. 
Svenska Arkitekters Riksförbund (SAR). Matriklar.

Noter

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Födda 1914
Avlidna 1976
Män
Personer från Kyrkslätt
Qiandongnan

Qiandongnan är en autonom prefektur för miao och dong-folken i Guizhou-provinsen i sydvästra Kina.

Administrativ indelning
Prefekturen består av en stad på häradsnivå och 15 härad:
Staden Kaili (凱里市), 1 306 km², 450 000 invånare;
Häradet Huangping (黄平县), 1 668 km², 350 000 invånare;
Häradet Shibing (施秉县), 1 544 km², 150 000 invånare;
Häradet Sansui (三穗县), 1 036 km², 200 000 invånare;
Häradet Zhenyuan (镇远县), 1 878 km², 250 000 invånare;
Häradet Cengong (岑巩县), 1 487 km², 220 000 invånare;
Häradet Tianzhu (天柱县), 2 201 km², 390 000 invånare;
Häradet Jinping (锦屏县), 1 597 km², 220 000 invånare;
Häradet Jianhe (剑河县), 2 165 km², 240 000 invånare;
Häradet Taijiang (台江县), 1 078 km², 140 000 invånare;
Häradet Liping (黎平县), 4 439 km², 490 000 invånare;
Häradet Rongjiang (榕江县), 3 316 km², 320 000 invånare;
Häradet Congjiang (从江县), 3 245 km², 320 000 invånare;
Häradet Leishan (雷山县), 1 218 km², 150 000 invånare;
Häradet Majiang (麻江县), 1 222 km², 200 000 invånare;
Häradet Danzhai (丹寨县), 938 m², 160 000 invånare.

Referenser 

WP:Projekt Kina
Nils Johan Nordlander

Nils Johan Nordlander, född 14 oktober 1834  i Skellefteå, död 17 mars 1866 i Stockholm, var en svensk jurist.

Nils Johan Nordlander föddes 1834 i prästgården i Skellefteå som son till kyrkoherde Nils Nordlander och Anna Maria Gestrin. Han studade vid Uppsala universitet och avlade hovrättsexamen 21 maj 1855. Han blev auskultant i Svea hovrätt 14 juni samma år, extra ordinarie notarie 17 februari 1859, vice häradshövding 1863 och fiskal i Svea hovrätt 31 maj 1864.

Källor 

Män
Födda 1834
Avlidna 1866
Jurister från Skellefteå
Svenska jurister under 1800-talet
Yudu

Yudu, tidigare romaniserat Yütu, är ett härad som lyder under Ganzhous stad på prefekturnivå i Jiangxi-provinsen i södra Kina.

Historia
201 f.Kr. grundades häradet som Yúdū (雩都). 1957 bytte det stavning till Yudu (于都).

Under första hälften av 1930-talet var Yudu bland de härader som kontrollerades av den Kinesiska sovjetrepubliken. 

Den kommunistiske generalen Zeng Yongya kommer från häradet och deltog som ung i den lokala gerillarörelsen. 1931 gick han med i den Röda armén och året därpå blev han medlem i Kinas kommunistiska ungdomsförbund och Kinas kommunistiska parti.

Källor

WP:Projekt Kina
Wakefield, Massachusetts

Wakefield är en ort i Middlesex County i den amerikanska delstaten Massachusetts. Orten grundades 1812 som South Redding. Ursprungligen hade Wakefield hört till Lynn och därefter till Reading. Namnet stavades senare South Reading. Namnbytet till Wakefield röstades igenom 1868 efter filantropen och industrialisten Cyrus Wakefield som hade lovat betala för ett nytt stadshus.

Kända personer från Wakefield
Carleton S. Coon, antropolog
John A. Volpe, politiker

Källor

Externa länkar

Orter i Massachusetts
Orter grundade 1812
Hegoalde

Hegoalde (baskiska för 'sydlandet') är den term som på baskiska används för den södra delen av Baskien som ligger inom Spaniens gränser. På franska benämns området som Pays basque espagnol, det vill säga "spanska Baskien", vilket emellertid också kan syfta på den autonoma regionen Baskien.

Hegoaldea består av provinserna Araba, Bizkaia, Gipuzkoa och Navarra. Termen används som kontrast till Iparralde ('nordlandet'), som syftar på de tre historiska provinserna Lapurdi, Nedre Navarra och Zuberoa i Frankrike.

Baskien
Sunnhordland

Sunnhordland är ett landskap och distrikt i Hordaland i Norge, vilket idag omfattar de sju kommunerna Bømlo, Etne, Fitjar, Kvinnherad, Stord, Sveio och Tysnes med totalt 58 260 invånare 1 januari 2013. Landskapet har en yta på  2 896 kvadratkilometer, varav hälften är områden som ligger högre än 300 meter över havet. Distriktscentrumet är Stord. 

Folk från Sunnhordland kallas för sunnhordlendinger och talar sunnhordlandsmål. Den år 1902 grundade dagstidningen Sunnhordland utges i Leirvik med upplaga på omkring 8 000 och täcker huvudsakligen kommunerna Bømlo, Fitjar, Kvinnherad, Stord och Tysnes.

Fram till mitten av 1800-talet var också kommunerna Strandebarm, Austevoll, Fusa, Samnanger, och Os, samt delar av Fana och en del av Sunnhordland. Gränsen mot Nordhordland gick vid Hordnes i Fana, medan gränsen mot Hardanger gick vid Straumastein i Kvams kommun. På grund av kommunens närhet till Bergen räknas Austevoll som en del av Midthordland. Tidigare ingick också Ølen kommun, vilken slogs ihop 2002 med Vindafjord kommun i Rogaland fylke.

Sunnhordland är en av de 15 landskap som tillsammans utgör landsdelen Vestlandet.

Befolkningsutveckling 
Tabellen visar befolkningsutvecklingen i Sunnhordland under perioden 1966-2006 och en prognos för 2030.

Befolkningsmässigt största tätorter 2012
Leirvik – 11 670 (Stord)
Sagvåg – 3 241 (Stord)
Svortland – 2 282 (Bømlo)
Husnes – 2 223 (Kvinnherad)
Sunde/Valen – 2 233 (Kvinnherad)
Fitjar – 1 342 (Fitjar)
Sveio – 1 242 (Sveio)
Mosterhamn – 1 203 (Bømlo)
Rubbestadneset – 1 162 (Bømlo)
Etnesjøen – 1 098 (Etne)
Rosendal – 944 (Kvinnherad)

Källor

Fotnoter

Landskap i Norge
Jean-Joseph Mounier

Jean-Joseph Mounier, född den 12 november 1758 i Grenoble, död den 26 januari 1806 i Paris, var en fransk politiker, far till Claude-Philibert-Édouard Mounier.

Mounier blev 1779 advokat och 1783 domare i Grenoble samt föreslog den ryktbara 20 juni 1789 som medlem av tredje ståndet bland états généraux, att församlingen inte skulle åtskiljas, innan den givit Frankrike en konstitutionell författning ("eden i bollhuset"). Mounier fick därpå en plats i författningskommittén. Då församlingen förkastade tvåkammarsystemet och kungens absoluta veto, slöt han sig till monarkisterna, och då det bestämdes, att nationalförsamlingen skulle förläggas till Paris, nedlade han i oktober 1789 sitt mandat och for året därpå utomlands. Han upprättade 1795 en mycket besökt uppfostringsanstalt i Weimar, men återvände 1801 till Frankrike, där han blev prefekt och, 1805, conseiller d’état. Bland hans skrifter märks främst hans berömda, i Schweiz utgivna Recherches sur les causes qui ont empêché les Français de devenir libres (1792).

Källor 

 

Franska advokater
Franska domare
Franska politiker
Personer under franska revolutionen
Personer från Grenoble
Födda 1758
Avlidna 1806
Män
Riddare av Hederslegionen
Jules Méline

Félix Jules Méline, född den 20 maj 1838 i Remiremont, departementet Vosges, död den 21 december 1925 i Paris, var en fransk politiker. 

Méline ägnade sig åt advokatyrket, valdes 1872 till deputerad för sin hemtrakt och tillhörde som sådan först nationalförsamlingen, sedan deputeradekammaren, tills han i juli 1903 blev senator för Vosges. Han slöt sig genast till republikanska vänstern, stödde Thiers politik, var en kort tid 1879 understatssekreterare i justitieministeriet och gjorde sig från 1880 känd som protektionismens ivrigaste förespråkare inom deputeradekammaren. 

Méline räknas som den egentlige skaparen av Frankrikes i januari 1892 definitivt lagfästa skyddstullsystem. Han gjorde sig även sedermera i tal och skrift till målsman för en nästan till prohibitism gränsande tullpolitik. Han var februari 1883–mars 1885 jordbruksminister i Ferrys andra ministär och instiftade därunder den sedermera ymnigt utdelade ordensutmärkelsen Mérite agricole. Åren 1888–89 var Méline deputeradekammarens talman samt stod april 1896–juni 1898 i spetsen för ett moderat-republikanskt protektionistiskt kabinett, vari han själv innehade jordbruksportföljen. Han motsatte sig envist de under hans ämbetstid först framställda yrkandena på en revision av Dreyfusprocessen. 

Efter 1898 års val nödgades Méline vika för en radikal ministär Brisson, och han samlade sedan de moderata oppositionsgrupperna "vänstra centern" och "opportunisterna" till "progressistpartiet". I senaten försvarade han spannmålstullarna mot alla angrepp, och han protesterade (6 december 1905) vältaligt mot lagförslaget om kyrkans skiljande från staten samt påyrkade förgäves förhandlingar om ett nytt konkordat. Méline var oktober 1915-december 1916 jordbruksminister i ministären Briand. Han var ledamot av Académie d'agriculture. Méline behandlade jordbrukets och industrins förhållande till varandra i det rätt uppmärksammade arbetet Le retour à la terre et la surproduction industrielle (1905).

Källor 

 

Frankrikes regeringschefer
Frankrikes jordbruksministrar
Franska advokater
Personer i Frankrike under 1800-talet
Födda 1838
Avlidna 1925
Män
Personer från Vosges (departement)
Lånan

Lånan är ett vattendrag i södra Härjedalen och nordvästra Dalarna. Den är ett högerbiflöde till Rotälven (Rotnen) och har en längd på cirka 20 kilometer. Lånan rinner upp cirka 3 kilometer norr om Stora Höktanden (785 meter över havet) och strömmar först åt söder mot Slängbodsåsen och sedan rakt österut mot Rotälven, där den mynnar vid Lånus (Lånos). Vattnet fortsätter därefter genom Rotälven, Österdalälven och Dalälven innan det når havet.

Noter

Vattendrag i Älvdalens kommun
Vattendrag i Dalarna
Vattendrag i Härjedalen
Österdalälvens avrinningsområde
Helge Rancken

Helge Finn Rancken, född 26 augusti 1857 i Jakobstad, död 28 november 1912 i Helsingfors, var en finländsk arkitekt.

Rancken gick ut Vasa tekniska realskola och påbörjade studier vid Polytekniska skolan i Helsingfors 1873. Han blev färdig arkitekt 1878 och företog mellan 1881 och 1884 studieresor runt om i Europa. Han besökte Frankrike, Italien, Spanien och Tyskland och skapade under resans gång flera skisser av kyrkobyggnader och palats.

Efter arkitektexamen fick Rancken anställning vid Överstyrelsen för allmänna byggnaderna. Mellan 1885 och 1888 undervisade han vid Polytekniska institutet och 1888 anställdes han vid länsbyggnadskontoret i Åbo. Från 1901 till 1906 drev han en egen arkitektbyrå.

Rancken ritade ett flertal byggnader huvudsakligen i Åbo och Helsingfors men även i övriga Finland, däribland:
Arbetarsparbankens hus vid Skillnadsgatan i Helsingfors
Kirurgiska sjukhuset i Helsingfors
Patis kyrka
Vambula kyrka
Västanfjärds nya kyrka
Åbo kommunalsjukhus

Referenser

Källor

Externa länkar

Finländska arkitekter under 1800-talet
Födda 1857
Avlidna 1912
Män
Personer från Jakobstad
Alumner från Tekniska högskolan i Helsingfors
Finländska arkitekter under 1900-talet
Presidentvalet i USA 1844

Presidentvalet i USA 1844, som hölls mellan fredagen den 1 november och onsdagen den 4 december 1844, var det 15:e presidentvalet i USA:s historia. Demokratiska partiet nominerade James K. Polk, Whigpartiet Henry Clay och abolitionistiska Liberty Party James G. Birney. Joseph Smith förde valkampanj som obunden men blev mördad redan före valet. Polk och vicepresidentkandidaten George M. Dallas vann knappt mot Clay och Theodore Frelinghuysen. Polks vinnande kampanj byggde på tanken att USA var förutbestämt att expandera västerut. Ideologin kom senare att kallas Manifest Destiny.

Bakgrund

President John Tyler övervägde att ställa upp för ett tredje parti. Han hade redan tidigare lämnat demokraterna innan han kandiderade som whigpartiets vicepresidentkandidat i 1840 års presidentval. Han hade tillträtt som president 1841 efter William Henry Harrisons död men blev övergiven av whigs senare samma år på grund av att de inte uppskattade hans politik. Tyler hade regerat som partilös och tackade först ja när ett nationaldemokratiskt parti grundades som nominerade honom i maj 1844 med annekteringen av Texas som viktigaste punkt på partiprogrammet. Tyler drog sig ur i augusti 1844 och det nya partiets kampanj strandade med detsamma. Någon vicepresidentkandidat hade det aldrig nominerats för Tyler.

Mormonkyrkans grundare Joseph Smith hade meddelat sin kandidatur i valet och även han ville annektera Texas plus andra stora landområden i väst. Han tog dock ställning emot nya slavstater. Smith mördades den 27 juni 1844.

Medan Tyler drog sig ur och Smith blev mördad, framträdde demokraten James K. Polk som ledande förespråkare för annekteringen av Texas som dessutom stod för en hård linje i Oregonfrågan. Whigkandidaten Clay gick med på att stödja Texas inträde i USA men endast på fredlig väg.

Resultat

(a) South Carolina ingår inte i röstetalet, eftersom där valdes elektorerna av delstatens lagstiftande församling istället för folkval.(b) Frelinghuysen hade tidigare varit politiskt verksam i New Jersey men var vid tidpunkten av valet rektor för New York University.

Litteratur
Michael F. Holt (1999), The Rise and Fall of the American Whig Party: Jacksonian Politics and the Onset of the Civil War,

Referenser

Externa länkar

Presidential Election of 1844: A Resource Guide

1844 i USA
1844
Val 1844
James K. Polk
Lidingöligan

För den svenska kortfilmen med samma namn, se Lidingöligan (film).
Lidingöligan var en uppmärksammad inbrottsliga som härjade i Sverige under slutet av 1990-talet. Ligan gjorde inbrott i villor i främst Stockholms rikare kommuner såsom Lidingö och Danderyd och stal exklusiva samlarföremål, dyra antikviteter, litografier signerade Chagall och Picasso, etsningar av Anders Zorn samt stal de finaste och mest exklusiva vinerna. Av de drabbade fanns bland annat före detta SAS-chefen Jan Carlzon, författaren Jan Guillou och advokaten Henning Sjöström. År 2000 dömdes delar av ligan. Ligan fick sitt namn eftersom några av huvudmännen kom från Lidingö i Stockholm.

Jan Guillous bok Tjuvarnas marknad (2004) inspirerades av Lidingöligan.

Referenser

Externa länkar
P3 Dokumentär om Lidingöligan

Svenska kriminalfall
Sverige under 1990-talet
1990-talets brott
Agnasjön (Mistelås socken, Småland)

Agnasjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hjortsbergaån (Skaddeån). Vid provfiske har abborre och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Agnasjön ingår i det delavrinningsområde (631087-141793) som SMHI kallar för Ovan 630999-141831. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Hjortsbergaån (Skaddeån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (71 procent) och jordbruk (12 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Alvasjö

Alvasjö är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Vid provfiske har abborre, braxen, gädda och mört fångats i sjön.

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Beksjön

Beksjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den är belägen  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Borrasjön

Borrasjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lilla Helge å (Granhultsån). Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gädda och gös fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Borrasjön ingår i det delavrinningsområde (630180-140854) som SMHI kallar för Inloppet i Tjurken. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lilla Helge å (Granhultsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gädda
 Gös
 Mört

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Helge ås avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Bräkentorpasjön (Kvenneberga socken, Småland)

Bräkentorpasjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Vid provfiske har abborre fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Bräkentorpasjön ingår i det delavrinningsområde (631378-142253) som SMHI kallar för Mynnar i Lekarydsån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Tvärån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 procent) och jordbruk (17 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Dansjön

Dansjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lekarydsån. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Dansjön ingår i det delavrinningsområde (631356-142523) som SMHI kallar för Utloppet av Dansjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 8 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lekarydsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent) och jordbruk (15 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Karpfisk obestämd
 Löja
 Mört
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Mörrumsåns avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Feresjön (Slätthögs socken, Småland)

Feresjön är en sjö i Alvesta kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Bantabäck.

Delavrinningsområde 
Feresjön ingår i det delavrinningsområde (633546-141490) som SMHI kallar för Inloppet i Rickelsbodasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Bantabäck som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (80 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Alvesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Alvesta kommun