kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Älgsjön (Frustuna socken, Södermanland)

Älgsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjöns area är  kvadratkilometer och den befinner sig  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Svärtaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Älgsjön (Gryts socken, Södermanland)

Älgsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Älgsjön ingår i det delavrinningsområde (655890-156215) som SMHI kallar för Utloppet av Dunkern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 6 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Husbyån (Jättnaån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (60 procent) och jordbruk (16 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Nyköpingsåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Älgsjön (Gåsinge-Dillnäs socken, Södermanland)

Älgsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Älgsjön ingår i det delavrinningsområde (655912-157354) som SMHI kallar för Mynnar i Trosaån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 procent) och jordbruk (11 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Älvsjön, Södermanland

Älvsjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Nyköpingsåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Ärlången, Södermanland

Ärlången är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Ärlången ingår i det delavrinningsområde (653709-159308) som SMHI kallar för Utloppet av Sillen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 68 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trosaån (Sättraån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (47 procent) och jordbruk (23 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Östra Stensjön

Östra Stensjön är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Östra Stensjön ingår i det delavrinningsområde (655610-158637) som SMHI kallar för Utloppet av Långsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Övre Gällringen

Övre Gällringen är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Trosaån (Sättraån).

Delavrinningsområde 
Övre Gällringen ingår i det delavrinningsområde (655785-156926) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Gällringen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 15 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trosaån (Sättraån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent) och jordbruk (13 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Övre Malmtorpsdammen

Övre Malmtorpsdammen är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Övre Malmtorpsdammen ingår i det delavrinningsområde (654003-158680) som SMHI kallar för Mynnar i Sillen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent), öppen mark (14 procent) och jordbruk (14 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 6 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Katthavet, Södermanland

Katthavet är en våtmark och före detta sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 

Insjöar i Trosaåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Gnesta kommun
Ej längre existerande insjöar
Lista över insjöar i Gnesta kommun

Detta är en lista över sjöar i Gnesta kommun baserad på sjöns utloppskoordinat. Om någon sjö saknas, kontrollera grannkommunens lista eller kategorin Insjöar i Gnesta kommun.

Lista

Gnesta kommun
 Lista
Kontrollofficer

Kontrollofficer var benämningen på den befälsperson, som följde med svenska handelsfartyg i lejdtrafik under andra världskriget, med uppgift att se till att överenskomna regler mellan de krigförande parterna och fartyget följdes.

Inledning
Efter det att Tyskland ockuperat Danmark och Norge i april 1940, minerades stora områden i Nordsjön och Skagerrak av de krigförande parterna England och Tyskland. Detta gjorde att svenska handelsfartyg inte kunde komma igenom dessa avspärrade områden med viktiga handelsvaror, utan någon form av överenskommelse mellan Sverige och de krigförande.

Då fem norska kvarstadsbåtar under engelsk ledning lyckats smita igenom Skagerrakspärren i januari 1941, Operation Rubble, och därigenom försett England med viktiga handelsvaror, framförallt kullager, hotade tyskarna med att avbryta den påbörjade lejdtrafiken eftersom man förutsatte att genombrytningen skett med svensk medverkan.

Under fortsatta förhandlingar för att återställa förtroendet mellan parterna, var lejdfartygens färdväg en problempunkt.
Tyskarna ville att lejdfartygen skulle gå in till deras kontrollstation i Kristiansand och därefter norr om Färöarna. Engelsmännen däremot ville att fartygen skulle gå utanför norska kusten vidare till deras kontrollstation vid Scopenfjorden på Färöarna. Detta för att respektive krigförande part skulle kunna få information från språkkunniga ombord om förhållanden i motsidans områden, som fartygen just passerat genom, på ut- eller hemresa. Samtidigt ville man förhindra att motsidan fick information om egna förhållanden via lejdfartygen.

För att bryta dödläget och misstänksamheten i förhandlingarna, framförde en svensk marin delegation vid förhandlingar med tyskarna i Berlin i juli 1941, att de svenska fartygen skulle ha en statlig representant, helst marinofficer, ombord som skulle se till att neutralitet och övriga överenskommelser följdes. Dessutom skulle alla lejdfartygen på varje resa anlöpa både Kristiansand och Färöarna. Förslaget godkändes av tyskarna, och snart också av engelsmännen.

Om kontrollofficerarna
Personerna som skulle tjänstgöra som kontrollofficerare valdes ut av marinen i samråd med UD och respektive rederi, och skulle dessutom godkännas både av Tyskland och England. De var aktiva eller före detta stamanställda sjöofficerare, tolv kommendörkaptener, två kommendörer, och övriga med kaptens grad. Bland de sistnämnda fanns ett antal reservofficerare. Åldern varierade mellan 35 och 55 år, och de valdes till att vara ungefär lika gamla som  befälhavarna på sina tilldelade fartyg, för att underlätta samarbetet. Alla kontrollofficerare kunde tala engelska och tyska flytande, och i flera fall även franska eller spanska. 

På väg till första kontrollhamnen ingick det i kontrollofficerens uppgifter att visitera besättningens och eventuella passagerares tillhörigheter, för att förvissa sig om att inte politiskt kontroversiella trycksaker eller post medfördes. Detta beslagtogs i förekommande fall.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Sverige under andra världskriget
Sveriges sjöfartshistoria
Luxemburg i olympiska sommarspelen 1960

Luxemburg deltog med 52 deltagare vid de olympiska sommarspelen 1960 i Rom. Ingen av landets deltagare erövrade någon medalj.

Källor 
 

1960 i Luxemburg
Nationer i olympiska sommarspelen 1960
1960
Herrarnas C-1 i slalom i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008

Herrarnas C-1 slalom vid olympiska sommarspelen 2008 hölls på Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park i Peking. Det kördes en kvalomgång med två åk, där det bästa åket räknades och de tolv främsta gick vidare till semifinal. Där åkte varje idrottare en gång och de åtta bästa gick vidare till final. Där kördes ytterligare ett åk och den med bäst tid vann guld.

Medaljörer

Resultat

Referenser

Kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Herrarnas C-2 i slalom i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008

Herrarnas C-2 slalom vid olympiska sommarspelen 2008 hölls på Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park i Peking. Det kördes en kvalomgång med två åk, där det bästa åket räknades och de tolv främsta gick vidare till semifinal. Där åkte varje idrottare en gång och de åtta bästa gick vidare till final. Där kördes ytterligare ett åk och den med bäst tid vann guld.

Medaljörer

Resultat

Referenser 

Kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Herrarnas K-1 i slalom i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008

Herrarnas K-1 slalom vid olympiska sommarspelen 2008 hölls på Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park i Peking. Det kördes en kvalomgång med två åk, där det bästa åket räknades och de tolv främsta gick vidare till semifinal. Där åkte varje idrottare en gång och de åtta bästa gick vidare till final. Där kördes ytterligare ett åk och den med bäst tid vann guld.

Medaljörer

Resultat

Heat 

 Kvalificerade till semifinal

Semifinal 

 Kvalificerade till final

Final

Referenser 

Kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Damernas K-1 i slalom i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008

Damernas K-1 slalom vid olympiska sommarspelen 2008 hölls på Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park i Peking. Det kördes en kvalomgång med två åk, där det bästa åket räknades och de tolv främsta gick vidare till semifinal. Där åkte varje idrottare en gång och de åtta bästa gick vidare till final. Där kördes ytterligare ett åk och den med bäst tid vann guld.

Medaljörer

Resultat

Heat 

 Kvalificerade till semifinal

Semifinal 

 Kvalificerade till final

Final

Referenser 

Kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Ögonblick och vågor

Ögonblick och vågor är en diktsamling av Artur Lundkvist utgiven 1962.

Boken är en av Lundkvists mest personliga diktsamlingar, men rymmer också politiska dikter och reflektioner över omvärlden och samtiden. Ögonblick och vågor har karakteriserats som "en av Lundkvists både formellt och innehållsligt bästa diktsamlingar".

Referenser

Externa länkar

 

Diktsamlingar av Artur Lundkvist
Skönlitteratur 1962
Lilla Kalles dröm om sin snögubbe

Lilla Kalles dröm om sin snögubbe är en svensk animerad film från 1916 i regi av Emil Åberg och med Siegmund Popert som producent. Filmen var den första av tre som Åberg kom att regissera.

Filmen premiärvisades den 28 februari 1916 på biografen Sibyllan i Stockholm och är sex minuter lång. Filmen finns bevarad i Sveriges Televisions arkiv och möttes av positiv kritik i sin samtid.

Handling 
Filmen börjar med att Kalle går och lägger sig. Han kommer därefter ut till en snögubbe som saknar huvud. Kalle börjar därför göra ett huvud åt gubben.

Kalle ligger och sover och snögubben kommer in i hans rum. Han smälter vid kaminen, men återuppstår och kryper ned bredvid Kalle i sängen. Kalle vaknar och tittar ut genom sitt fönster och får där se en snögubbe utan huvud. Han har drömt alltihop.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1916
Svartvita filmer
Animerade filmer 1916
Kortfilmer 1916
Jaroslav Volf

Jaroslav Volf, född den 29 september 1979 i Brandýs nad Labem, Tjeckien, är en tjeckisk kanotist.

Han tog OS-silver i C-2 i slalom i samband med de olympiska kanottävlingarna 2004 i Aten.

Han tog därefter OS-silver i samma gren i samband med de olympiska kanottävlingarna 2008 i Peking.

Referenser

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Europamästare i kanotsport
Tjeckiska kanotister
Tjeckiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2004
Tjeckiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2012
Män
Födda 1979
Levande personer
Ondřej Štěpánek

Ondřej Štěpánek, född den 28 november 1979 i Brandýs nad Labem, Tjeckien, är en tjeckisk kanotist.

Han tog OS-brons i C-2 i slalom i samband med de olympiska kanottävlingarna 2004 i Aten.

Han tog därefter OS-silver i samma gren i samband med de olympiska kanottävlingarna 2008 i Peking.

Referenser

Källor

Externa länkar
 

Världsmästare i kanotsport
Europamästare i kanotsport
Tjeckiska kanotister
Tjeckiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2004
Tjeckiska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Tjeckien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2012
Män
Födda 1979
Levande personer
Michail Kuznetsov (kanotist)

Michail Nikolajevitj Kuznetsov (ryska: Михаил Николаевич Кузнецов), född den 14 maj 1985 i Nizjnij Tagil i Sovjetunionen (nu Ryssland), är en rysk kanotist.

Han tog OS-brons i C2 i slalom i samband med de olympiska kanottävlingarna 2008 i Peking.

Referenser

Källor

Externa länkar 
 Sports-reference.com 
 

Ryska kanotister
Ryska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2016
Män
Födda 1985
Levande personer
Personer från Nizjnij Tagil
Dmitrj Larionov

Dmitrj Larionov (ryska: Дмитрий Ларионов), född den 22 december 1985 i Nizjnij Tagil, Ryssland, är en rysk kanotist.

Han tog OS-brons i C2 i slalom i samband med de olympiska kanottävlingarna 2008 i Peking.

Referenser

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 
 

Ryska kanotister
Ryska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Ryssland
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2016
Män
Födda 1985
Levande personer
Personer från Nizjnij Tagil
Robin Bell

Robin Bell, född den 16 november 1977 i Kapstaden, Sydafrika, är en australisk kanotist.

Han tog OS-brons i C-1 i slalom i samband med de olympiska kanottävlingarna 2008 i Peking.

Referenser

Källor

Externa länkar
Sports-reference.com 

Världsmästare i kanotsport
Australiska kanotister
Australiska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Australien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Australien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Australien
Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 2008
Män
Födda 1977
Levande personer
Idrottare från Kapstaden
Australiska idrottare under 1900-talet
Australiska idrottare under 2000-talet
Aino Räsänen

Aino Räsänen, född Heikkinen 23 oktober 1910 i Nakkila i Finland, död 14 september 1995 i Siilinjärvi, var en finländsk författare.

Aino Räsänen skrev förutom böcker artiklar och kolumner i olika tidningar. Hon var även lärare och tog sin lärarexamen i Jyväskylä 1931 och arbetade som lärare till 1941. Hon var gift med bonden Hope Räsänen och levde större delen av sitt liv i Nakkila.

Bibliografi
 Soita minulle, Helena!  (1945) (Boken filmatiserades 1948)
 Olen odottanut sinua (1947)
 Onnen kanssa piilosilla (1948)
 ... ja Helena soittaa|...ja Helena soittaa. Junkkerin perheen vaiheita (1950) (Är en fortsättning på Soita minulle, Helena! , filmatiserades 1950)
 Kartano odottaa isäntää (1951)
 Näkemiin, Helena (1953) (Är en fortsättning på ... ja Helena soittaa|...ja Helena soittaa. Junkkerin perheen vaiheita , filmatiserades 1955)
 Pää pystyyn, Helena (1955) (Är en fortsättning på Näkemiin, Helena, filmatiserades 1957)
 Päivi, Helenan tytär (1957)
 Tuulenpesä (1958)
 Helena ja Etelän tyttö (1959)
 Tyttö ja länsimyrsky (1960)
 Tuuli vei, tuuli toi (1962)
 Nuotio palaa (1963)
 Helena ei tottele (1964)
 Katariina ja Anu-Riikka (1965)
 Leikki leikkinä ja henki pois (1966)
 Helenan suku (1967)
 Muuttolintu (1968)
 Helenan terveiset (1969)
 Annika tulee kaupunkiin' (1971)
 Kartanon musta majuri (1972)
 Helenan askeleissa (1974)
 Kohti suurta seikkailua (1974)
 Eevastiina (1976)
 Helenan muisto (1978)
 Sirpale onnea'' (1980)

Källor

Noter

Finländska författare under 1900-talet
Födda 1910
Avlidna 1995
Kvinnor
Personer från Nakkila
Finländska romanförfattare
Finskspråkiga romanförfattare
Jesu namns orden

Jesu namns orden var en riddarorden som instiftades av kung Karl X Gustav år 1656. Ordensnamnet kommer från att ordenstecknets mittsymbol som består av bokstäverna IHS (Iesus Hominum Salvator), precis som Serafimerorden. Vasaättens vapen ingår dessutom, liksom i den senare Vasaorden.

Orden bars av kungen själv, och efter honom även av Karl XI. I övrigt är mycket lite känt om orden.

Litteratur
 Rudolf Cederström; Karl X Gustavs Jesu namns orden (Stockholm 1937).

Externa länkar
Heraldik.se

Karl X Gustav
Svenska ordnar
Bildanden 1656
Upplösningar 1697
Nedre Haga

Nedre Haga är en stadsdel mellan Haga och Skönsberg som före E4:ans nya dragning genom norra Sundsvall 1967-1970 hörde till Skönsberg. Området domineras idag av flerbostadshus på mellan tre och sju våningar vilka åtta ägs av det kommunala bostadsbolaget Mitthem. Området mellan Trafikgatan och E4 är idag obebyggt och planeras för handel efter att Sundsvallsbron står klar 2015.

Referenser 

Stadsdelar i Sundsvall
Haga, Sundsvall
Eqrem Basha

Eqrem Basha,  född den 15 november 1948 i Debar i Makedonien, är en albansk poet och prosaförfattare.

Eqrem Basha är en av de ledande nutida författarna i Kosovo. Han är född i Dibra i nuvarande Makedonien men hans litterära produktion är nära knutet  till regionen Kosovo och Pristina. I Pristina är han verksam sedan fyra decennier tillbaka. Han flyttade dit i det tidiga 1970-talet för att studera språk och litterratur i det då nygrundade albanskspråkiga universitet. År 1972 började han arbeta för dagstidningen Rilindja. Senare arbetade han som redaktör inom television men avskedades 5 juli 1990 av belgradregimen under den serbiska bannlysningen av albansk massmedia. År 1994 blev Basha medgrundare av Dukagjini Bokförlag där han för närvarande arbetar. Han är även medlem i Kosovos akademi för vetenskap och konst.

Basha är författare av en stor volym litteratur såsom romaner, noveller och översättningar av i synnerhet franskspråkig litteratur och drama.

Se även
Albansk litteratur

Källor

Fotnoter 

Albanska författare under 1900-talet
Albanskspråkiga författare
Personer från Debar
Personer i Kosovo under 1900-talet
Personer i Kosovo under 2000-talet
Födda 1948
Levande personer
Män
Albanska författare under 2000-talet
Kosovanska författare
Mor Katrinas Halmstadsbesök eller Storstadens frestelser

Mor Katrinas Halmstadsbesök eller Storstadens frestelser är en svensk svartvit stumfilm från 1916. Inspelningen ägde rum januari-februari 1916 i Halmstad och premiärvisades på Barnensdags Nöjesfält den 16 september samma år.

Referenser 

Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1916
Svartvita filmer
Kortfilmer 1916
Förlorade filmer
Diktare och avslöjare i Amerikas moderna litteratur

Diktare och avslöjare i Amerikas moderna litteratur är en essäsamling av Artur Lundkvist utgiven 1942.

Boken skildrar utvecklingen av den amerikansk skönlitteraturen från 1890-talet till början av 1940-talet. Mer än 120 författare behandlas inom främst prosa, men även inom lyrik och dramatik.

Innehåll
 Realismens framväxt
 Naturalismen
 Theodore Dreiser
 Den sociala romanen
 Den nya lyriken
 Sinclair Lewis
 Sherwood Anderson
 Realister och nya romantiker
 Eugene O'Neill
 Efterkrigsförfattare
 John Dos Passos
 Ernest Hemingway
 William Faulkner
 Thomas Wolfe
 Depressionslitteratur
 Erskine Caldwell
 John Steinbeck
 Provinsialism och historieromantik
 Maxwell Anderson och andra dramatiker
 Den senare lyriken
 De senaste prosaisterna

Källor
 Artur Lundkvist (1942) Diktare och avslöjare i Amerikas moderna litteratur, Kooperativa förbundets förlag 

Litteratur 1942
Essäsamlingar av Artur Lundkvist
Mäster Tricks äventyr

Mäster Tricks äventyr är en svensk animerad film från 1916 av Emil Åberg. Filmen var hans andra för produktionsbolaget Pathé Frères filial och den premiärvisades den 25 april 1916 på Brunkebergsteatern i Stockholm. Filmen finns bevarad i Sveriges Televisions arkiv.

Referenser 

Svenska animerade filmer
Svenska komedifilmer
Svenska stumfilmer
Svenska kortfilmer
Svenska filmer 1916
Svartvita filmer
Animerade filmer 1916
Kortfilmer 1916