kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ashbel P. Willard

Ashbel Parsons Willard, född 31 oktober 1820 i Oneida County, New York, död 4 oktober 1860 i Saint Paul, Minnesota, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var Indianas viceguvernör 1853–1857 och guvernör från 1857 fram till sin död.

Willard utexaminerades från Hamilton College och studerade sedan juridik. Han flyttade 1845 till New Albany i Indiana och arbetade där som advokat. År 1850 tillträdde han som ledamot av Indianas representanthus. 

Willard efterträdde 1853 James H. Lane som viceguvernör och efterträddes 1857 av Abram A. Hammond. Han besegrade Oliver Hazard Perry Morton i guvernörsvalet 1856 och efterträdde 1857 Joseph A. Wright som guvernör. Willard avled 1860 i ämbetet och gravsattes på Fairview Cemetery i New Albany.

Referenser

Noter

Viceguvernörer i Indiana
Guvernörer i Indiana
Amerikanska demokrater
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Oneida County, New York
Födda 1820
Avlidna 1860
Män
Abram A. Hammond

Abram Adams Hammond, född 14 mars 1814 i Brattleboro, Vermont, död 27 augusti 1874 i Denver, Colorado, var en amerikansk politiker. Han var Indianas viceguvernör 1857–1860 och guvernör 1860–1861.

Hammond studerade juridik och arbetade som advokat i Ohio, Indiana och Kalifornien. Därefter arbetade han som domare i Marion County i Indiana. Han var först whig men bytte sedan parti till demokraterna.

Hammond efterträdde 1857 Ashbel P. Willard som Indianas viceguvernör. Guvernör Willard avled 1860 i ämbetet och efterträddes av Hammond. Han efterträddes i sin tur 1861 av Henry Smith Lane.

Hammond avled 1874 i Denver och gravsattes på Crown Hill Cemetery i Indianapolis.

Referenser

Noter

Födda 1814
Avlidna 1874
Viceguvernörer i Indiana
Guvernörer i Indiana
Män
Anne Vaux

Anne Vaux, född cirka 1562, död cirka 1637, var en förmögen engelsk katolik och skolgrundare. 

Hon var dotter till William Vaux, 3:e baron Vaux av Harrowden och hans första fru Elizabeth. Vaux är känd för att tillsammans med sin syster Eleanor Brooksby stödja katolicismen under en tid när den religion var förbjuden i England; främst genom att hyra ut fastigheter där katolska präster kunde mötas på ett säkert sätt. En av de mest kända av dessa fastigheter var White Webbs i Enfield Chase, där flera av krutkonspiratörerna hade möten tillsammans.

Vaux visade särskilt stöd för jesuiten Henry Garnet och hon var besläktad med Francis Tresham. Både Vaux och Tresham har misstänkts för att ligga bakom det anonyma brev som skickades till William Parker, 4:e baron Monteagle och som gjorde att krutkonspirationen gick om intet. Vaux har misstänkts vara brevets upphovsman då det fanns likheter mellan hennes handstil och den handstil som använts i brevet. Hon misstänktes ha haft en indirekt roll i konspirationen och arresterades efter att den hade misslyckat den 5 november 1605. Vaux släpptes kort därefter, med hjälp från Lewis Pickering, och hon försökte då skydda fader Garnet genom att säga åt honom att gömma sig i Hindlip Hall. Garnet upptäcktes och fängslades i Towern i januari 1606. Vaux försökte nu smuggla in hemliga meddelanden till honom, men dessa upptäcktes och skickades till Robert Cecil, 1:e earl av Salisbury. Han bestämde sig för att arrestera Vaux i mars 1606, men hon släpptes igen i augusti samma år.

Vaux flyttade nu till sin systers hem i Leicestershire, men efter hennes systers död flyttade hon till Stanley Grange i Derbyshire. Hon grundade en skola för katolska pojkar som myndigheterna försökte stänga 1635. Vaux avled runt 1637.

Referenser

Noter 

Personer i England under 1600-talet
Kvinnor
Födda 1562
Avlidna 1637
Personer under Tudoreran
Språket bortom logiken

Språket bortom logiken är en essä av Karin Boye som publicerades 1932 i tidskriften Spektrum.

I essän pläderar Boye på psykoanalytisk grund för ett personligt och hemlighetsfullt symbolspråk som skulle utforska nya, okända själsdjup. Hon menar att psykoanalysen har visat att mänsklighetens symbolförråd i mycket är gemensamt och att den nya poesin därför skulle vara begriplig för andra än författaren. Samtidigt skulle diktaren ha större möjlighet att uttrycka sin personlighet i det nya symbolspråket. Tankegången var alltså dubbel: språket bortom logiken skulle på samma gång tjäna gemenskapen och individen.

Källor
Den svenska litteraturen 1920-1950. Modernister och arbetardiktare, Bonniers 1989 
Gunnar Brandell Svensk litteratur 1870-1970, band 2, Aldus 1975

Externa länkar
Språket bortom logiken i Litteraturbanken

Essäer
Verk av Karin Boye
Before They Make Me Run

Before They Make Me Run är en rocklåt skriven av Mick Jagger och Keith Richards som spår nummer åtta på Rolling Stones album Some Girls, som släpptes 9 juni 1978. Låten spelades in i mars 1978 och första delen av låten berör förlusten av Richards nära vän Gram Parsons, som dog 1973.

"Gonna find my way to heaven, 'cause I did my time in hell / I wasn't looking too good, but I was feeling real well" (" Kommer finna min väg till himlen, för jag har gjort min tid i helvetet / Jag såg inte alltför bra ut, men jag mådde verkligen gott"), sjunger Richards i den tre minuter och 25 sekunder långa låten.

Medverkande musiker

Keith Richards - elgitarr och sång
Ron Wood - elgitarr, akustisk gitarr, Pedal steel guitar, slidegitarr och elbas
Charlie Watts - trummor
Mick Jagger - bakgrundssång

Källa

http://keno.org/stones_lyrics/beforetheymakeme.htlm

Låtar av Rolling Stones
Sånger 1978
Hässelby kvarn

Hässelby kvarn (även kallad Hässelby mölla) var en väderkvarn i Spånga socken, nuvarande stadsdelen Hässelby gård i Stockholms kommun. Kvarnen hörde till Hässelby säteri (numera kallad Hässelby slott) och är känd sedan 1600-talets mitt. Kvarnen försvann på 1820-talet och kvarntorpet på 1890-talet.

Historik

Strax sydväst om Hässelby slott stod denna väderkvarn på en liten kulle som kallades Väderkvarnsberget. Kvarnen är redovisad på en karta från 1652 och där ritad som en stolpkvarn. Sydväst om säteriet låg ”Qvarnhagen”. Här finns numera en koloniträdgård och dagens Kvarnhagsvägen. På området fanns även en liten vattenkvarn.

År 1748 arrenderade Peter Insolin (född 1709) väderkvarnen och ”den lilla i gärdet nyligen uppbygda wattu-qvarnen”. Hans arrende löpte på sex år och innebar att han utan ersättning fick mala säteriets säd. Till Hässelbys ägare fick mjölnaren även avstå hälften av den ersättning han fick av omgivningens bönder och torpare för att mala deras säd. Dessutom skulle han hålla alla kvarnar i gott skick.

Efter Insolin följde flera mjölnare som övertog kvarnarrendet under samma villkor, bland dem Erik Lagerstadt (1765), Johan Myrman (1768), Erik Bergström (1770) och Anders Brant som 1791 överlät arrendet till sin far Erik Henriksson. Kontraktet undertecknade de med sina bomärken, mjölnarna var inte skrivkunniga. 

På en uppmätningskarta från 1810-talet syns en ”Wäderqvarn” fortfarande på kvarnbacken.  Den sista mjölnaren fanns här på 1820-talet. Efter det att både väder- och vattenkvarn rivits stod mjölnarbostaden kvar och kallades ”Qvarntorpet”. Här bodde periodvis ensamma änkor och inneboende.  Även Hässelbygårdens förvaltare Karl Rehn bodde några år i kvarntorpet. Hans dotter Gerda föddes här den 29 oktober 1889. Under namnet Gerd Ribbing skulle hon bli en känd författare och journalist. Kvarntorpet revs på 1890-talet.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Hässelby gård
Kvarnar i Stockholms län
Temasek

Temasek ('havsstaden" på gammal javanesiska, stavat Tumasik) var namnet på en tidig stad på platsen för det moderna Singapore. Från 1300-talet har ön också varit känd som Singapura, vilket härstammar från sanskrit och betyder "lejonstaden". Legenden säger att namnet gavs av Sang Nila Utama när han besökte ön år 1299 och såg en okänd varelse, som han misstog för ett lejon.

Medan Singapores tidiga historia skyms av myt och legender, kan vissa slutsatser dras av arkeologiska bevis och från skriftliga referenser av resenärer. Arkeologin pekar på en urbaniserad bosättning på platsen på 1300-talet. Anspelningar från resenärer ger vissa belägg för att det kan ha varit en stad finns så tidigt som det 2:a århundradet. På sin höjdpunkt hade staden en stor stadsmur av jord och en vallgrav, och många av byggnaderna byggdes av sten och tegel. Rester av gammal keramik, mynt, smycken och andra artefakter har hittats, men många av dessa artefakter tros vara importerade från olika delar av Kina, Indien, Sri Lanka och Indonesien. Dessa har ibland setts som ett bevis på stadens status som regionalt handelscentrum. En vattenled som är en del av den större sidenvägen passerar Temasek.

Från 600 till 1200-talet styrdes ön Singapore av Shrivijayaimperiet baserat på Sumatra. Vid framväxten av Temasek som en befäst stad och handelscentrum på 1300-talet, befann sig Srivijayaimperiet redan i en lång period av nedgång. Staden erövrades nästan av Majapahitriket år 1401 och kom under inflytande av sultanatet Malacka under 1400-talet. Efter Malackas fall till portugiserna år 1511 kom ön under kontroll av det malajiska sultanatet Johor. När staden intogs av britterna beordrade kungen av Siam garnisonen i Temasek att dra sig tillbaka, snarare än att skapa en incident som britterna skulle kunna användas av britterna för att erövra mer av Siams västra gräns.

Källor

Singapores historia
Manual

Manual kan syfta på:

 Manuel – en speciell typ av bruksanvisning, se handbok
 Manual (klaviatur) – en klaviatur på ett klaverinstrument
 Manual (tidning) – en svenska branschtidningen för TV-spel
Dernière Volonté

Dernière Volonté ("Sista vilja") är en musikakt som utgörs av den franske musikern Geoffroy Delacroix. Efter en tidig ambient industri-period, med fokus på atmosfär och rytm, förändrades uttrycket från och med skivan Les blessures de l'ombre från 2003 till vad som benämnts som "military pop" inom genrerna synth och neofolk. Gruppens stil har alltsedan dess rört sig mot synthpop med sång och uppdelning i verser och refränger. Utöver Dernière Volonté är Delacroix även verksam i electropopduon Position Parallèle.

Diskografi
 Obeir et mourir (1998)
 Le feu sacré (2000)
 Les blessures de l'ombre (2003)
 Devant le miroir (2006)
 Immortel (2010)
 Mon meilleur ennemi (2012)
 Prie pour moi (2016)

Källor

Musikgrupper inom industrial
Franska popgrupper
Major League Gaming

Major League Gaming (MLG), grundad 2002 av Sundance DiGiovanni och Mike Sepso, är en nordamerikansk professionell e-sportorganisation med sitt huvudkontor i New York. MLG har hållit officiella videospelsturneringar i USA och Kanada.

Referenser

Externa länkar 

E-sport
Blaž Gregorc

Blaž Gregorc, född 18 januari 1990 i Jesenice, Tjeckoslovakien är en slovensk ishockeyspelare som spelar för EHC Black Wings Linz i österrikiska ICEHL. Gregorc har spelat Södertälje SK i Elitserien samt i tjeckiska Tipsport Extraliga med HC Dynamo Pardubice, HK Hradec Kralove, HC Sparta Praha och HC Vitkovice.

Referenser 
 

Alumner från University of Minnesota
Födda 1990
Levande personer
Män
Slovenska idrottare under 2000-talet
Slovenska ishockeyspelare
Spelare i EC KAC
Spelare i EHC Black Wings Linz
Spelare i HC Pardubice
Spelare i HC Sparta Prag
Spelare i HC Vítkovice
Spelare i HK Bled
Spelare i Mountfield HK
Spelare i NK Triglav Kranj
Spelare i Nyköpings Hockey
Spelare i Odense Bulldogs
Ishockeyspelare i Södertälje SK
Spelare i Växjö Lakers
Idrottare från Jesenice
Abborragölen (Åsenhöga socken, Småland)

Abborragölen är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Abborrakullgölen

Abborrakullgölen är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Långebrobäcken.

Delavrinningsområde 
Abborrakullgölen ingår i det delavrinningsområde (636523-138112) som SMHI kallar för Utloppet av Skärvsjö. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Långebrobäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Albosjön

Albosjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Albosjön ingår i det delavrinningsområde (633898-137591) som SMHI kallar för Mynnar i Bolmån. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (49 procent), jordbruk (17 procent) och sankmarker (17 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 5 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Andersbogölen

Andersbogölen är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Bergagölen, Småland

Bergagölen är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Björsbosjön

Björsbosjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillån. Vid provfiske har abborre, gädda, lake och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Björsbosjön ingår i det delavrinningsområde (633898-137591) som SMHI kallar för Mynnar i Bolmån. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lillån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (49 procent), jordbruk (17 procent) och sankmarker (17 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 5 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Bungebogölen

Bungebogölen är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Byasjön (Åsenhöga socken, Småland)

Byasjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Marieholmskanalen (Modalaån). Vid provfiske har abborre och gädda fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Byasjön ingår i det delavrinningsområde (636414-138502) som SMHI kallar för Inloppet i Mosjön. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Marieholmskanalen (Modalaån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (91 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Bäckshultssjön

Bäckshultssjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Bäckshultssjön ingår i det delavrinningsområde (636324-136756) som SMHI kallar för Mynnar i Södra Gussjö. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Förekärrsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent) och sankmarker (19 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Ekhultasjön

Ekhultasjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Anderstorpaån (Gåröström). Vid provfiske har bland annat abborre, gädda, mört och sik fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Ekhultasjön ingår i det delavrinningsområde (636692-137744) som SMHI kallar för Inloppet i Gnosjö Regl.Damm. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Anderstorpaån (Gåröström) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 4 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gädda
 Mört
 Sik
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Flaten (Kävsjö socken, Småland)

Flaten är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Bolmån (Ulvhultsån). Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Flaten ingår i det delavrinningsområde (636015-138605) som SMHI kallar för Utloppet av Flaten. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 19 delavrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Bolmån (Ulvhultsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (68 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Karpfisk obestämd
 Lake
 Löja
 Mört
 Siklöja

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Fyllesjö

Fyllesjö är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Gnosjösjön

Gnosjösjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Grimhultssjön

Grimhultssjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Delavrinningsområde 
Grimhultssjön ingår i det delavrinningsområde (636052-137655) som SMHI kallar för Mynnar i Gnosjö Regl.Damm. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Töllstorpaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (84 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Gåröström

Gåröström är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i .

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Gärdessjön (Gnosjö socken, Småland)

Gärdessjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Getabäcken.

Delavrinningsområde 
Gärdessjön ingår i det delavrinningsområde (635691-137419) som SMHI kallar för Mynnar i Hären. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Getabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (71 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 5 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Nissans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun
Gärdessjön (Åsenhöga socken, Småland, 636614-138307)

Gärdessjön är en sjö i Gnosjö kommun i Småland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och är belägen  meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Delavrinningsområde 
Gärdessjön ingår i det delavrinningsområde (636373-138398) som SMHI kallar för Utloppet av Mosjön. Avrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 delavrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Marieholmskanalen (Modalaån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (71 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Gnosjö kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Insjöar i Lagans avrinningsområde
Insjöar i Småland
Insjöar i Gnosjö kommun