kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Giovanni Passannante

Giovanni Passannante, född 19 februari 1849 i Savoia di Lucania, död 14 februari 1910 i Montelupo Fiorentino, var en italiensk anarkist. 

1878 försökte han döda kung Umberto I. Passannante dömdes till döden men 1879 benådades han av kungen och straffet omvandlades till livstids fängelse i total isolering. Sedermera som ett resultat av ensamhet blev han sinnessjuk. Efter 10 år av lidande skickades han till mentalsjukhus Montelupo Fiorentino, Florens, där han levde resten av sitt liv.

Efter hans död avlägsnades hans huvud från hans kropp för kriminologisk forskning, och hans skalle och hjärna ställdes ut för allmänheten på mentalsjukhus i Montelupo Fiorentino, efter att de skickats till kriminalmuseum i Rom. Efter 97 års offentlig utställning, den 10 maj 2007 begravdes han i sin hemstad i Basilicata.

Bibliografi
Giuseppe Galzerano, Giovanni Passannante, Galzerano Editore, 2004

Externa länkar 
Italien: Anarkist vilar i frid efter 100 år

Födda 1849
Avlidna 1910
Män
Personer från provinsen Potenza
Italienska anarkister
Walter Heess

Walter Heess, född 30 december 1901 i Ludwigsburg, dödförklarad 2 december 1951, var en tysk kemist och SS-Standartenführer. Han var under andra världskriget chef för Kriminaltechnisches Institut der Sicherheitspolizei (Säkerhetspolisens kriminaltekniska institut), som utgjorde avdelning V, sektion D inom Reichssicherheitshauptamt (RSHA), Nazitysklands säkerhetsministerium.

Biografi 
Heess avlade år 1925 doktorsexamen i ingenjörsvetenskap. Kort efter Adolf Hitlers maktövertagande 1933 gick han med i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och Sturmabteilung (SA). Han var från 1939 chef för Kriminaltekniska institutet inom RSHA, där hans närmast överordnade var Arthur Nebe. Samma år inträdde han i SS.

Tillsammans med bland andra Walter Rauff, Albert Widmann och Friedrich Pradel utvecklade Heess prototyper för gasvagnar, vilka användes för att döda sovjetiska krigsfångar, judar och romer. I slutet av oktober eller i början av november 1941 ägde en första provgasning rum i koncentrationslägret Sachsenhausen. Fyrtio nakna sovjetiska krigsfångar stängdes in i en gasvagn. Efter tjugo minuter öppnades lastutrymmet och de döda kropparna brändes i lägrets krematorium. Firma Gaubschat i Berlin-Neukölln gavs i uppdrag att konstruera trettio gasvagnar.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 

Födda 1901
Män
Tyska kemister
Personer från Ludwigsburg
Avlidna 1951
Reichssicherheitshauptamt
SS-Standartenführer
Lovisa och Carl Michael

Lovisa och Carl Michael är en svensk miniserie från 2005. Den består av två delar och producerades av SVT som årets juldrama. Regi av Leif Magnusson, som även skrev manuset tillsammans med Sverker Hällen.

Handling 
Carl Michael Bellman och hans fru Lovisa lever i ett lyckligt men fattigt förhållande i 1700-talets Stockholm. Bellman försöker förgäves få Fredmans epistlar utgivna, samtidigt som Lovisa kämpar för att få ihop pengar till familjen.

Rollista 

Tomas von Brömssen – Carl Michael Bellman
Tanja Lorentzon – Lovisa Bellman
Bisse Unger – Gustav Bellman
Dan Ekborg – Sergel
Mikael Persbrandt – bryggare Westman
Samuel Fröler – Olof Åhlström
Dan Johansson – Weste
Ellen Mattsson – Lotta
Michael Segerström – Simon
Thomas Hanzon – Kellgren
Reine Brynolfsson – De Broen
Per Eggers – Blad
Noomi Rapace – Anna Rella, modell hos Sergel
Anders Ahlbom Rosendahl – krigsfiskalen
Ulf Eklund – Hallman
Wallis Grahn – tant Kin
Victor Ström – Lars
Björn Gustafson – baronen
Anna Björk – grevinnan
Örjan Ramberg – Gyllengranath
Per Sandberg – Ahlman
Jonas Uddenmyr – Brorman
Gunilla Abrahamsson – baronens gäst
Bergljót Árnadóttir – baronens gäst
Johan H:son Kjellgren – Grönlund
Morgan Alling – Kraus
Ingrid Luterkort – äldre kvinna på Operan
Göran Ragnerstam – greve, kroggäst
Ia Langhammer – sköka
Axel Skogberg – pojke på krogen
Viktor Nelsson Vedung – Bellmans yngste son

DVD 
Serien gavs ut på DVD 2007.

Källor 
Svensk filmdatabas

Externa länkar 

1700-talet i svensk film
Carl Michael Bellman på film
Stockholm i fiktion
Svenska TV-filmer
TV-filmer 2005
Svenska TV-serier från 2000-talet
Svenskspråkiga TV-serier
TV-program i SVT
Sandy Island, Nya Kaledonien

Sandy Island är en fiktiv ö som  förekommit på olika kartor bland annat Google Earth, Google Maps och i kartboken The Times Atlas of the World fram till år 1999; dock inte på de franska myndigheternas kartor. Ön skulle - om den funnits i verkligheten - legat mellan Australien och Nya Kaledonien på franskt territorialvatten. År 2012 upptäcktes det att ön inte existerade när en grupp forskare skulle besöka ön.

Referenser

Öar
Guldfoten

Guldfoten, officiellt benämnd The Golden Foot, är ett pris som sedan 2003 delas ut till en fotbollsspelare med framgångsrik internationell karriär, är 29 år fyllda och har en stark personlighet. Priset initierades av Monacobaserade fotbollsmanagmentföretaget World Champions Club och delas ut i samarbete med Monacos statliga turistorganisation Monaco Government Tourist Office and Convention Authority.

Priset delas ut för spelarens samlade gärning både individuellt och i lag och kan bara vinnas en gång. En jury bestående av journalister från hela världen utser 10 nominerade. Sedan sker en omröstning över internet där vinnaren utses. Furst Albert II av Monaco är utsedd till prisets beskyddare och är prisutdelare.

Kopplat till priset, som är ett förgyllt fotspår med en diamantbeströdd stjärna, är Champions Promenade. Det är en del av Monte Carlos strandpromenad med avgjutna fotspår från gamla och blivande fotbollslegender som är inspirerad av Hollywoods Walk of fame.

Pristagare

Pristagare per land

Antal pristagare per klubb

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Fotboll i Europa
Fotbollspriser
Mörk rödprick

Mörk rödprick (Arthonia incarnata) är en lavart som beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries och Almq.. Mörk rödprick ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige. Arten förekommer i Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Arthonia incarnata

Sporsäcksvampar
Liaozhai Zhiyi

Liaozhai Zhiyi (på engelska Strange Stories from a Chinese Studio, även Strange Tales from a Chinese Studio eller Strange Tales of Liaozhai), är en samling av nästan femhundra berättelser, skrivna av Pu Songling på klassisk kinesiska, under den tidigare delen av Qingdynastin.

Vidare läsning
 Chang, Chun-shu och Shelley Hsueh-lun Chang (1998) Redefining History: Ghosts, Spirits, and Human Society in P'u Sung-ling's World, 1640-1715. Ann Arbor: University of Michigan Press. 
 Zeitlin, Judith T. (1993). Historian of the Strange: Pu Songling and the Chinese Classical Tale. Stanford, Calif.: Stanford University Press,  xii, 332p. .

Referenser

Externa länkar
 Utvalda berättelser översatta av Herbert Giles 1916, Google Books
 Strange stories from a Chinese Studio, 1880, översatt av Herbert A. Giles, Internet Archive
Pu Songling, Chinese Movie Database

Kinesisk fantasylitteratur
Novellsamlingar
Kinesisk skönlitteratur
Kinesiskspråkig skönlitteratur
WP:Projekt Kina
Arthonia dispuncta

Arthonia dispuncta är en lavart som beskrevs av William Nylander. 

Arthonia dispuncta ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
dispuncta
Arthonia almquistii

Arthonia almquistii är en lavart som beskrevs av Edvard(Edward) August Vainio. Arthonia almquistii ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
almquistii
Arthonia circinata

Arthonia circinata är en lavart som beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Arthonia circinata ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
circinata
Arthonia epimela

Arthonia epimela är en lavart som först beskrevs av Norman och Almq., och fick sitt nu gällande namn av Ivan Mackenzie Lamb. Arthonia epimela ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
epimela
Arthonia excentrica

Arthonia excentrica är en lavart som beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Arthonia excentrica ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
excentrica
Arthonia faginea

Arthonia faginea är en lavart som beskrevs av Johannes Müller Argoviensis. Arthonia faginea ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
faginea
Arthonia galactinaria

Arthonia galactinaria är en lavart som beskrevs av William Allport Leighton. Arthonia galactinaria ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
galactinaria
Arthonia obscurior

Arthonia obscurior är en lavart som beskrevs av Dagmar Triebel. 

Arthonia obscurior ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
obscurior
Arthonia peltigerina

Arthonia peltigerina är en lavart som först beskrevs av Almq., och fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. Arthonia peltigerina ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
peltigerina
Arthonia stereocaulina

Arthonia stereocaulina är en lavart som först beskrevs av Ohlert, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Arthonia stereocaulina ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
stereocaulina
Arthonia biatoricola

Arthonia biatoricola är en lavart som beskrevs av Per Gerhard Ihlen, Owe-Larss. in Ihlen, Owe-Larsson och Tor Tønsberg. Arthonia biatoricola ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
biatoricola
Arthonia digitatae

Arthonia digitatae är en lavart som beskrevs av Joseph Hafellner. 

Arthonia digitatae ingår i släktet Arthonia och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
digitatae
Arthonia epicladonia

Arthonia epicladonia är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Vagn Alstrup och Mikhail P. Zhurbenko. 

Arthonia epicladonia ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
epicladonia
Arthonia coronata

Arthonia coronata är en lavart som beskrevs av Javier Etayo. Arthonia coronata ingår i släktet Arthonia, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
coronata
Arthonia tenellula

Arthonia tenellula är en lavart som beskrevs av William Nylander. 

Arthonia tenellula ingår i släktet Arthonia och familjen Arthoniaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är skogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
tenellula
Arthothelium fusisporum

Arthothelium fusisporum är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Alexander Zahlbruckner. Arthothelium fusisporum ingår i släktet Arthothelium, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
fusisporum
Arthothelium scandinavicum

Arthothelium scandinavicum är en lavart som beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Arthothelium scandinavicum ingår i släktet Arthothelium, och familjen Arthoniaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
scandinavicum
Chrysotrichaceae

Chrysotrichaceae är en familj av svampar som beskrevs av Alexander Zahlbruckner. Chrysotrichaceae ingår i ordningen Arthoniales, klassen Arthoniomycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. 
Familjen innehåller bara släktet Chrysothrix.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Chrysotrichaceae
Melaspilea lecideopsoidea

Melaspilea lecideopsoidea är en lavart som först beskrevs av Heinrich Rehm och som fick sitt nu gällande namn av Kerstin Holm och Lennart Holm. 

Melaspilea lecideopsoidea ingår i släktet Melaspilea och familjen Melaspileaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
lecideopsoidea
Melaspilea proximella

Melaspilea proximella är en lavart som först beskrevs av och som fick sitt nu gällande namn av William Nylander. 

Melaspilea proximella ingår i släktet Melaspilea och familjen Melaspileaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
proximella
Melaspilea rhododendri

Melaspilea rhododendri är en lavart som först beskrevs av Arnold, och fick sitt nu gällande namn av Rehm. Melaspilea rhododendri ingår i släktet Melaspilea, och familjen Melaspileaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
rhododendri
Arnold Kohlschütter

Arnold Kohlschütter, född 6 juni 1883, död 28 maj 1969, var en tysk astronom.

Kohlschütter blev observator vid astrofysikaliska observatoriet i Bonn 1925. Han påvisade tillsammans med Walter Sydney Adams existensen av ett samband mellan intensiteten hos vissa linjer i en stjärnas spektrum och dess absoluta ljusstyrka samt skapade därigenom en ny fruktbärande metod att bestämma stjärnornas avstånd, beskriven i Som spectral criteria for the determination of absolute stellar magnitudes (1914). Tillsammans med Gustav Eberhard och Hans Ludendorff utgav han Handbuch der Astrophysik (1928-).

Källor

Noter

Tyska astronomer
Födda 1883
Avlidna 1969
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Halle an der Saale
Alumner från Göttingens universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer verksamma vid Hamburgs universitet
Personer verksamma vid Kiels universitet
Dolomitklotterlav

Dolomitklotterlav (Opegrapha dolomitica) är en lavart som först beskrevs av Arnold, och fick sitt nu gällande namn av Clauzade och Claude Roux. Dolomitklotterlav ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Opegrapha culmigena

Opegrapha culmigena är en lavart som beskrevs av Libert. Opegrapha culmigena ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Gotland och Öland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Opegrapha culmigena

Sporsäcksvampar
culmigena
Kalkklotterlav

Kalkklotterlav (Opegrapha calcarea) är en lavart som beskrevs av Turner och James Edward Smith. Kalkklotterlav ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Sydligt kalkklotter

Sydligt kalkklotter (Opegrapha mougeotii) är en lavart som beskrevs av Abramo Bartolommeo Massalongo. Sydligt kalkklotter ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Filtlavsklotter

Filtlavsklotter (Opegrapha peltigerae) är en lavart som beskrevs av Rolf Santesson. Filtlavsklotter ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Vägglavsklotter

Vägglavsklotter (Opegrapha physciaria) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av David Leslie Hawksworth och Brian John Coppins. 

Vägglavsklotter ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
Vårtlavsklotter

Vårtlavsklotter (Opegrapha rupestris) är en lavart som beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon. Vårtlavsklotter ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Svensk klotterlav

Svensk klotterlav (Opegrapha suecica) är en lavart som beskrevs av Källsten och Göran Thor. Svensk klotterlav ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är kalkstensklippor och kalkbrott, inklusive bar kalkjord.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Klotterlav

Klotterlav (Opegrapha varia) är en lavart som beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon. Klotterlav ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Sporsäcksvampar
Blemlavsklotter

Blemlavsklotter (Opegrapha zwackhii) är en lavart som först beskrevs av Abramo Bartolommeo Massalongo och Zwackh, och fick sitt nu gällande namn av Källsten. Blemlavsklotter ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Opegrapha subparallela

Opegrapha subparallela är en lavart som beskrevs av Johannes Müller Argoviensis. Opegrapha subparallela ingår i släktet Opegrapha, och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nationellt utdöd i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är skogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
subparallela
Plectocarpon

Plectocarpon är ett släkte av svampar som beskrevs av Antoine Laurent Apollinaire Fée. Plectocarpon ingår i familjen Roccellaceae, ordningen Arthoniales, klassen Arthoniomycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Plectocarpon
Plectocarpon cladoniae

Plectocarpon cladoniae är en lavart som beskrevs av Rolf Santesson. Plectocarpon cladoniae ingår i släktet Plectocarpon, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
cladoniae
Plectocarpon encausticum

Plectocarpon encausticum är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. 

Plectocarpon encausticum ingår i släktet Plectocarpon och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
encausticum
Lunglavsknapp

Lunglavsknapp (Plectocarpon lichenum) är en lavart som först beskrevs av Søren Christian Sommerfelt, och fick sitt nu gällande namn av David Leslie Hawksworth. Lunglavsknapp ingår i släktet Plectocarpon, och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten sårbar i Sverige. Arten förekommer på Gotland, Götaland, Svealand och Nedre Norrland. Artens livsmiljö är naturskogar.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Plectocarpon lichenum

Sporsäcksvampar
Plectocarpon linitae

Plectocarpon linitae är en lavart som först beskrevs av Rolf Santesson och som fick sitt nu gällande namn av Mats Wedin och Joseph Hafellner. 

Plectocarpon linitae ingår i släktet Plectocarpon och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällhedar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
linitae
Plectocarpon nephromeum

Plectocarpon nephromeum är en lavart som först beskrevs av Norman, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Plectocarpon nephromeum ingår i släktet Plectocarpon, och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är naturskogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
nephromeum
Skrovellavsknapp

Skrovellavsknapp (Plectocarpon scrobiculatae) är en lavart som beskrevs av Paul Diederich och Javier Etayo. Skrovellavsknapp ingår i släktet Plectocarpon, och familjen Roccellaceae. Enligt den svenska rödlistan är arten starkt hotad i Sverige. Arten förekommer i Svealand och Nedre Norrland. Artens livsmiljö är skogslandskap.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Plectocarpon scrobiculatae

Sporsäcksvampar
Plectocarpon peltigerae

Plectocarpon peltigerae är en lavart som beskrevs av Zhurb., Ertz, Diederich och Miadl. Plectocarpon peltigerae ingår i släktet Plectocarpon, och familjen Roccellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
peltigerae
Rosa skärelav

Rosa skärelav (Schismatomma pericleum) är en lavart som först beskrevs av Erik Acharius, och fick sitt nu gällande namn av Jakob Severin Deichmann Branth och Emil Rostrup. Rosa skärelav ingår i släktet Schismatomma, och familjen Roccellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten akut hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Gotland, Öland, Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Schismatomma pericleum

Sporsäcksvampar
Arthophacopsis

Arthophacopsis är ett släkte av svampar som beskrevs av Joseph Hafellner. 

Arthophacopsis ingår i ordningen Arthoniales, klassen Arthoniomycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. 
Släktet innehåller bara arten Arthophacopsis parmeliarum.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Arthophacopsis
Arthophacopsis parmeliarum

Arthophacopsis parmeliarum är en lavart som beskrevs av Joseph Hafellner. 

Arthophacopsis parmeliarum ingår i släktet Arthophacopsis, ordningen Arthoniales, klassen Arthoniomycetes, fylumet sporsäcksvampar och riket svampar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
parmeliarum
Centrum (algebra)

Centrum används i flera sammanhang inom abstrakt algebra för att beteckna alla element som kommuterar med alla andra element. Centrum betecknas ofta med Z från tyska Zentrum.

Centrum av en grupp G är alla z i G så att gz = zg för alla g i G och betecknas Z(G). Z(G) är en normal undergrupp till G.

Abstrakt algebra
Historieätarna

Historieätarna är ett infotainmentprogram vars första säsong började visas i Sveriges Television under hösten 2012. Serien är producerad av Karin af Klintberg, med Erik Haag och Lotta Lundgren som programledare. Programformen är baserad på den brittiska förlagan The Supersizers..., som sändes mellan 2007 och 2009 på BBC 2. Historieätarna vann Kristallen 2013 i kategorin Årets livsstilsprogram. Den 26 december 2013 sändes en julspecial där julmat och julfirande från 1400-talet till och med 2000-talet avhandlades.
Säsong två av Historieätarna hade premiär den 17 november 2014. En tredje och sista säsong av Historieätarna sändes hösten 2016.
SVT:s julkalender 2015, Tusen år till julafton, är baserad på Historieätarna.

Medverkande 
Förutom Lotta Lundgren och Erik Haag medverkar Richard Tellström som mathistorisk expert, Sanna Nyström som dräkthistorisk expert och kostymör och för varje avsnitt en kock, bland andra Niklas Ekstedt, Malin Söderström, Elisabet Johansson, Tareq Taylor, Stefano Catenacci och Jens Linder. 

Dessutom har bland andra Bo Eriksson, Fredrik Reinfeldt, Ulrika Knutson, Fredrik Lindström, Bengt af Klintberg, Ebbe Schön, Edward Blom, Ebba Witt-Brattström, Magdalena Ribbing, Yvonne Hirdman, Gudrun Schyman, Ulf Adelsohn, Bea Uusma, Åsa Linderborg, Mona Sahlin, Kalle Lind, Olof Wretling, Malena Ernman, Alex Schulman, Liv Strömquist, Robert Aschberg, Horace Engdal, Gunilla Pontén, Göran Greider, Jenny Madestam, Charlie Söderberg, Camilla Thulin, Pernilla August, E-type, Dilsa Demirbag-Sten, Julia Frej, Björn af Kleen och Henrik Schyffert medverkat som experter och gäster. Under första säsongen medverkade även Björn Gustafsson sporadiskt som skådespelare och comic relief.

Avsnitt

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats, SVT
 Officiell webbplats, Thelma/Louise

Historieprogram i Sveriges Television
Matprogram på TV
Svenska TV-serier från 2010-talet
TV-seriestarter 2012
Kristallenvinnare 2013
TV-serieavslutningar 2016