kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arfvingarna

Arfvingarna är ett ofullbordat och opublicerat Drama av Anne Charlotte Leffler från 1875. Det har aldrig utkommit i bokform, men manuskriptet finns bevarat i Kungliga biblioteket i Stockholm. Dramat har även de alternativa titlarna En familj och Den gyllene kalfven.

Leffler slutade skriva pjäsen efter att ha sett Bjørnstjerne Bjørnsons pjäs Ett handelshus och funnit att denna till stor del liknade hennes egen Arfvingarna.

Pjäsen kretsar kring en änka och hennes barn och tematiserar pengars betydelse för familjelivet. Leffer visar hur familjen drivs av girighet, slösaktighet, maktutövning och inställsamhet.

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

1875 i Sverige
Teateråret 1875
Kultur i Stockholm
Svenska teaterpjäser
Verk 1875
Anne Charlotte Leffler
The Supersizers...

The Supersizers... är en brittisk infotainmentserie som visades på BBC 2 2007-2009. Utgångspunkten för serien om historisk mat är främst Storbritannien. Programledare är matkritikern Giles Coren och komikern Sue Perkins.

Coren och Perkins lever under en vecka i tiden som avhandlas, de utövar sysslor och hobbies som man skulle ha ägnat sig åt på den tiden samt klär sig i tidstypiska kläder, för sig och talar till viss del som man gjorde då. Både före och efter varje del så genomgår de hälsotester hos en läkare för att även lära sig om de olika kosternas effekter.

I Sverige har serien fått motsvarigheten Historieätarna som sänts under 2012, 2014 och 2016 på SVT.

Avsnitt 
2007 - Edwardian Supersize Me
2008 - The Supersizers Go...Wartime 
2008 - The Supersizers Go...Restoration 
2008 - The Supersizers Go...Victorian 
2008 - The Supersizers Go...Seventies 
2008 - The Supersizers Go...Elizabethan 
2008 - The Supersizers Go...Regency 
2009 - The Supersizers Eat...The Eighties 
2009 - The Supersizers Eat...Medieval 
2009 - The Supersizers Eat...The French Revolution 
2009 - The Supersizers Eat...The Twenties 
2009 - The Supersizers Eat...The Fifties 
2009 - The Supersizers Eat...Ancient Rome

Externa länkar 
 

Brittiska TV-program
Matprogram på TV
TV-program i BBC
TV-seriestarter 2007
TV-serieavslutningar 2009
Leeds, Maine

Leeds är en kommun (town) i Androscoggin County i den amerikanska delstaten Maine. 

Leeds grundades år 1801 och 1802 anslöts en del av Livermore till Leeds. År 1852 blev New Boston, som tidigare hade varit en del av Leeds, ansluten till Wales i stället.

Kända personer från Leeds
 Kenneth M. Curtis, politiker och diplomat
 Oliver Otis Howard, militär

Källor

Orter i Maine
Androscoggin County
Orter grundade 1801
Barn utan kärlek

Barn utan kärlek () är en brittisk TV-film från 1997 i regi av Peter Kosminsky, med Brooke Kinsella, Colin Salmon, Billy Geraghty och Sharon Small i rollerna.

Handling 
Den unga flickan Kerry (Brooke Kinsella) blir fysiskt och sexuellt misshandlad av sin mamma och styvpappa. Hennes pappa tvingar henne till prostitution. Kerry ringer en hjälplinje och med hjälp av hennes lärare placeras hon i ett säkert hem där hon försöker komma över det hon utsatts för.

Filmen innehåller extremt starka scener. Man får se en våldtäkt av en ung flicka, en ung flicka tvingas utföra dra ner styvpappans byxor och kalsonger inför publik, en pappa förklarar för sin dotter hur mycket hon ska ta för oralsex och andra sexuella handlingar.

Rollista

Källor

Externa länkar

TV-filmer 1997
Engelskspråkiga filmer
Brittiska dramafilmer
Jungfru Marie örtagård

Jungfru Marie örtagård är en fornsvensk översättning av birgittasystrarnas latinska veckoritual Cantus sororum ’systrarnas sång’ - en samling psalmer, läsestycken, böner och sånger, som delvis var författad av Birgittas biktfader, magister Petrus Olavi från Skänninge. Enligt slutskriften blev Cantus sororum ’wændh aff latino oc oppa swænsko’ av Nicolaus Ragvaldi. Han var prästbroder i Vadstena sedan 1476, klostrets generalkonfessor samt betydande översättare av latinska texter till svenska. Hans insats i Jungfru Marie örtagård var dock mycket större än en ren översättning. Han hade försett det fornsvenska verket med en prolog, olika tillägg och kommentarer. Vissa delar hade han utelämnat eller återgett i sammandrag. Allt för att, som det står i prologen, göra det möjligt för birgittinsystrarna att förstå och hämta andlig näring ur Cantus sororum, som de dagligen skulle sjunga.

Jungfru Marie örtagård är bevarad endast i Kungliga bibliotekets handskrift. Den omfattar 171 blad, präntade på pergament med en svagt lutande skrift, som även har använts i flera andra handskrifter från Vadstena. Handskriften är bunden i ett band av träpärmar överdragna med enkelt dekorerat brunt skinn. Utsmyckningen utgörs av tre stycken handkolorerade träsnitt, placerade i början av de större avsnitten samt ett antal dekorerade initialer, vissa i guld med blå eller röd akantusfyllning. Ut i marginalerna sträcker sig ibland originella ekbladsrankor med ekollon. Initialerna skyddas av tunna fastsydda gardiner. Det största träsnittet föreställer Birgitta utdelande ordensregeln, hämtat ur den första tryckta utgåvan av Birgittas Uppenbarelse (Lübeck 1492).

Kombinationen av handkolorerade träsnitt och dekorerade initialer är karaktäristisk för systrarnas böcker.

Litteratur 
Jungfru Marie örtagård, utg. med inledning av R. Geete, SSFS 30 (Sthlm, 1895)
A. Härdelin, ’Heder och hugnad. Nicolaus Ragvaldis liturgiska hermeneutik. En studie av ”Jungfru Marie Örtagård”, Kult, kultur och kontemplation: Studier i medeltida svenskt kyrkoliv (Skellefteå, 1998), s. 294-316

Externa länkar 
 Hela handskriften på World Digital Library

Handskrifter
Gardiner, Maine

Gardiner är en ort i Kennebec County i den amerikanska delstaten Maine. 

Gardiner grundades år 1803 och fick 1849 status som city. Före 1803 hade det varit en del av Pittston. År 1834 anslöts en del av Hallowell till Gardiner.

Kända personer från Gardiner 
 Burton M. Cross, politiker
 John W. Heselton, politiker
 Horace A. Hildreth, politiker

Källor

Externa länkar 

Orter i Maine
Kennebec County
Orter grundade 1803
Tusen och en natt (film, 1974)

Tusen och en natt (, "Tusen och en natts blommor") är en italiensk äventyrsfilm från 1974, i regi av Pier Paolo Pasolini. Den bygger på ett antal berättelser ur den medeltida sagosamlingen Tusen och en natt, med särskilt fokus på erotik och dråplig humor. Filmen har en ramhandling där en ung man har kommit ifrån sin slavinna tillika älskarinna, och de både stöter på en mängd människor och berättelser medan de letar efter varandra.

Filmen tilldelades Juryns stora specialpris vid Filmfestivalen i Cannes 1974. Den hade svensk premiär 9 januari 1975.

Medverkande
 Ninetto Davoli som Aziz
 Tessa Bouché som Aziza
 Franco Citti som demonen
 Franco Merli som Nur ed-Din
 Ines Pellegrini som Zumurrud
 Alberto Argentino som Shahzamàn
 Francesco Paolo Governale som Tagi
 Salvatore Sapienza som Yunàn
 Abadit Ghidei som Dúnya

Källor

Filmer 1974
Filmer i regi av Pier Paolo Pasolini
Italienska filmer baserade på böcker
Italienska äventyrsfilmer
Italienskspråkiga filmer
Tusen och en natt
Filmmusik av Ennio Morricone
Filmer baserade på Tusen och en natt
Slaveri på film
Filmer om sexualitet
Havsstrandäng

En havsstrandäng är en strandäng vid hav. Havsstrandängar bildas inom den zon som vanligen befinner sig ovanför vattenbrynet men ibland är översvämmad. Framför allt förekommer de på långgrunda stränder som påverkas av tidvatten. Ju större vattenståndsvariationerna är, desto bredare kan bältet av ängsvegetation bli. Växtligheten domineras av gräs och örter.

Förekomst 
 
Havsstrandängar förekommer vid havet över hela världen. I Europa finns vidsträckta strandängsområden eller marskland bland annat vid södra Nordsjön, exempelvis södra Jylland. Strandängarna blir där särskilt välutvecklade till följd av den pågående landsänkningen.

Strandängar i Sverige 
I Sverige är havsstrandängarna vanligen ganska smala, både för att tidvattnet är obetydligt och för att merparten av kusterna påverkas av landhöjningen. De största strandängarna finns vid Öresund från söder om Limhamn till Skanör.

Typisk vegetation 
En vanlig växt i den nedre delen av saltvattenspräglade strandängar är revigt saltgräs, medan agnsäv och krypven ofta dominerar där vattnet är sötare. Högre upp vidtar nästan alltid salttåg, och därovanför rödsvingel och trift. I kalkgynnade områden, bland annat längs Ölands och Gotlands stränder, förekommer många orkidéer. I Bottenviken ökar inslaget av rena sötvattensarter ju högre upp man kommer. Tre arter eller underarter är endemiska för Bottenviken eller kusten ned till norra Östersjön: bottnisk malört (en underart till fältmalört), strandögontröst och gultåtel.

Kulturprägel 

Havsstrandängar har tidigare i mycket stor utsträckning varit betade, vilket har motverkat inväxning av buskar och träd och skapat bredare zoner med lågväxt ängsvegetation än vad som annars skulle ha förekommit.

Till skillnad från strandängar vid sötvatten har rena saltängar däremot inte så ofta använts för höslåtter, bland annat eftersom saltväxterna är svårtorkade.

Referenser

Noter 

Våtmarker
Strandäng

Strandäng, mad eller våtäng är en del av en strand där det växer höga gräs och örter. Strandängen utvecklas inom den zon som normalt ligger över vattenbrynet men som översvämmas vid högvatten. Marken är fuktig, men till skillnad från hos myrar är syretillgången vanligen så pass god att torv inte bildas. Strandängar förekommer både vid saltvatten och vid sötvatten och är ofta mycket artrika. Ju större vattenståndsvariationerna är, desto bredare kan bältet av ängsvegetation bli. Förr användes många strandängar som slåttermarker eller betesmarker.

Havsstrandängar 

Vid havet bildas breda bälten av havsstrandängar framför allt på långgrunda stränder som påverkas av tidvatten. I Sverige är havsstrandängarna vanligen ganska smala, både för att tidvattnet är obetydligt och för att merparten av kusterna påverkas av landhöjningen. De största strandängarna finns vid Öresund från söder om Limhamn till Skanör. Havsstrandängar har tidigare i mycket stor utsträckning varit betade.

Strandängar längs vattendrag 

Vid vattendrag med regelbundna vattenståndsvariationer kan mycket breda strandängar bildas. I Sverige förekommer detta särskilt längs Norrlandsälvarna. I den nedre delen av strandängen finns ofta ett mycket rikt växtsamhälle av graminider, alltså gräsliknande växter som blåsstarr, vasstarr och flaskstarr. Ovanför vidtar arter som blåtåtel, madrör och rödsvingel. Även bredbladiga gräs som brunrör och grenrör kan förekomma i stor mängd. Längs de älvar som har sina källor i fjällen finner man fjällväxter som ängsruta, kung Karls spira, kvanne och svarthö. Vid de älvar som byggts ut för vattenkraft förändras som regel vattenståndsvariationerna så mycket att den typiska strandängarna försvinner. Vid exempelvis Vindelälven finns de dock kvar.

Strandängar vid sjöar 
Vid sjöar blir strandängarna i allmänhet smalare än vid vattendrag, eftersom vattenståndsvariationerna oftast är mindre. Breda strandängar har dock förekommit även vid vissa fjällsjöar. Framför allt i sjöar som genomflödas av älvar kunde vattenståndet förr variera mycket kraftigt. I sjön Skalka i Lilla Luleälven har en skillnad mellan högsta högvatten och lägsta lågvatten på 6,1 meter uppmätts; i Gardiken i Umeälven 5,7 meter. Båda dessa är idag reglerade för vattenkraftsändamål och har fått en helt annat karaktär.

Kulturmarker 

Förr bedrevs slåtter på många strandängar, som kallades för sidvallsängar. Sådana förekommer i anslutning till både sött, bräckt och riktigt salt vatten.

I Norrland utnyttjades strandängarna längs vattendragen överallt för slåtter. Sly röjdes bort för att utöka de naturliga strandängarna till så kallade raningar.

Havsstrandängar betades oftare än de användes för höslåtter, bland annat för att saltväxterna är svårtorkade.

Referenser

Noter 

Våtmarker
Biotoper
Stellan Lundström

Stellan Lundström, född 1950 i Norsjö, är en svensk fastighetsekonom. 

Lundström studerade lantmäteri på Kungliga Tekniska högskolan under 1970-talet och disputerade 1981 vid samma lärosäte där han 2001 utsågs till professor i fastighetsekonomi. Han invaldes 2002 som ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien. Stellan Lundström är syskonbarn till skidåkaren Martin Lundström.

Källor 

 
Svenska professorer inom ekonomi
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan 
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Norsjö socken
Födda 1950
Levande personer
Män
Erlend Bjøntegaard

Erlend Bjøntegaard, född den 30 juli 1990, är en norsk skidskytt. 

Han blev ungdomsvärldsmästare i jaktstart 2009.

Bjøntegaard gjorde världscupdebut i mixstafetten i Östersund den 25 november 2012 där Norge blev tvåa. I sin individuella världscupdebut, distansloppet tre dagar senare, slutade han sjua.

Externa länkar
Bjøntegaard på IBU:s hemsida

Norska skidskyttar
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Norge
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2018
Levande personer
Män
Födda 1990
Clarence DeMar

Clarence Harrison DeMar, född 7 juni 1888 i Madeira i Ohio, död 11 juni 1958 i Reading i Massachusetts, var en amerikansk friidrottare.

DeMar blev olympisk bronsmedaljör på maraton vid sommarspelen 1924 i Paris.

Källor 

Födda 1888
Amerikanska maratonlöpare
Amerikanska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1924
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1912
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från USA
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1924
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från USA
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1928
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1928 från USA
Män
Avlidna 1958
Idrottare från Ohio
Garrett Raboin

Garrett Raboin, född 27 mars 1985 i Detroit Lakes, Minnesota, är en amerikansk före detta professionell ishockeyspelare som sedan 2012 är assisterande tränare för laget Huskies som representerar St. Cloud State University i NCAA.

Raboin studerade vid St. Cloud State University och började spela universitetshockey i NCAA säsongen 2006/2007. Han blev kvar i laget till säsongen 2009/2010. Följande säsong skrev han kontrakt för TPS Åbo där han även inledde säsongen 2011/2012, vilken han avslutade i Lørenskog IK i GET-ligaen.

Klubbar 
 Lincoln Stars 2003–2006
 St. Cloud State University 2006–2010 
 TPS Åbo 2010–011
 Lørenskog IK 2011–2012

Referenser 
 

Amerikanska ishockeyspelare
Spelare i HC TPS
Spelare i Lørenskog IK
Idrottare från Minnesota
Personer från Detroit Lakes
Födda 1985
Män
Levande personer
Spelare i Lincoln Stars
Ishockeyspelare i St. Cloud State Huskies (herrar)
Alumner från St. Cloud State University
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Wales, Maine

Wales är en ort i Androscoggin County i den amerikanska delstaten Maine. 

Wales grundades år 1816 och 1852 anslöts New Boston, som hade varit en del av Leeds, till Wales. Ursprungligen hörde Wales till Lincoln County och mellan 1840 och 1854 till Kennebec County innan Androscoggin County bildades.

Källor

Orter i Maine
Androscoggin County
Orter grundade 1816
Indianproklamationen 1763

Indianproklamationen 1763 var en brittisk kunglig kungörelse vilken utfärdades efter Storbritanniens förvärv av Kanada  efter Fransk-indianska kriget. Syftet med kungörelsen var att organisera Brittiska Nordamerika efter Parisfredens landvinningar och stabilisera relationerna med Nordamerikas ursprungsbefolkningar.

Innehåll
 Reglering av pälshandeln.
 Inga privatpersoner eller kolonier fick förvärva mark från indianerna, utan endast den brittiska kronan.
 All jordbrukskolonisation väster om en bestämd linje (proklamationslinjen) blev förbjuden.

Referenser

Nordamerikanska indianer
Indiankrigen
Politikåret 1763
Andra världskriget (bokserie)

Andra världskriget () är en bokserie i sex delar skrivna av Sir Winston S. Churchill publicerade 1948-1953. Bokserien spelade också en avgörande betydelse till att Churchill 1953 erhöll Nobelpriset i litteratur.

Delar 
Engelskspråkigt original:
 The Gathering Storm (1948)
 Their Finest Hour (1949)
 The Grand Alliance (1950)
 The Hinge of Fate (1950)
 Closing the Ring (1951)
 Triumph and Tragedy (1953)

Serien utkom på förlaget Houghton Mifflin, som även släppte en förkortad version 1959, då i en enda volym med titeln Memoirs of the Second World War och med undertiteln an abridgement of the six volumes of the Second World War ; with an epilogue by the author on the postwar years written for this volume.

Svenskspråkig översättning:
 Stormmolnen hopas (1948)
 Englands stoltaste stund (1949)
 Den stora alliansen (1950)
 Ödets gångjärn (1951)
 Ringen slutes (1952)
 Triumf och tragedi (1954)

De svenska volymerna gavs ut av Skoglunds bokförlag under samlingsnamnet Andra världskriget : minnen.

Referenser 

Brittisk facklitteratur
Engelskspråkig facklitteratur
Verk av Winston Churchill
Terra Nostra

Terra Nostra är en roman av den mexikanske författaren Carlos Fuentes utgiven 1975.

Romanen som är närmare 800 sidor lång i svensk översättning blandar historia, myt och fiktion och rör sig fritt genom olika tidsepoker. Den är uppdelad i tre avdelningar med rubrikerna Den gamla världen, Den nya världen och Den andra världen. Den första delen utspelar sig på 1500-talet, i Filip II:s Spanien och hans palats El Escorial. Den andra delen är en drömlik skildring av en man som blir funnen ilandspolad på en öde havsstrand och berättar för kungen om sitt besök i ett land som är aztekernas och mayaindianernas. Den tredje tar åter upp handlingen från 1500-talet men rör sig i återblickar tillbaka till Kejsar Tiberius tid och till slut fram till Paris på 1900-talets sista dag. Romanen täcker därmed in hela den spanskspråkiga världens historia under två tusen år. 

För romanen tilldelades Fuentes Xavier Villaurrutia-priset 1976 och Rómulo Gallegos-priset 1977.

Mottagande
Men vilken berättarkonst, kraftgenial om man så vill, överrik, mardrömsartat verklig och bedövande overklig... Den hittills kanske allra mäktigaste varianten av den "totala romanen" – Artur Lundkvist
Utan tvekan ett av vår tids största skönlitterära kraftprov, fängslande, förbryllande och skakande, ett diktverk som öst ur myternas brunnar och historiens annaler och som på en gång är dröm och profetia. – Knut Ahnlund

Källor

Artur Lundkvist, Fantasi med realism, LiberFörlag 1979, sid. 223-229. 
Knut Ahnlund, Spansk öppning: Essäer om Spaniens och Latinamerikas litteratur, Atlantis 2003, sid 155-160.

Externa länkar
Terra Nostra i Libris

Romaner av Carlos Fuentes
Skönlitteratur 1975
Spanien i skönlitteratur
1500-talet i skönlitteratur
1900-talet i skönlitteratur
Paris i skönlitteratur
Historiska romaner
Überseequartier (Hamburgs tunnelbana)

Überseequartier station är en tunnelbanestation i Hamburgs nybyggda stadsdel HafenCity som trafikeras av tunnelbanans linje U4. Stationen öppnade 29 november 2012 och dess väggar är i olika nyanser av blått och ska påminna om en undervattensvärld.. Stationen beräknas att användas av 35000 passagerare dagligen. I närheten ligger Internationella maritima museet Hamburg.

Bilder

Referenser 
Hamburg Untergrundbahn

Externa länkar 

Hamburgs tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 2012
2012 i Tyskland
HafenCity Universität (Hamburgs tunnelbana)

HafenCity Universität station tillhör Hamburgs tunnelbana och trafikeras av linje U4. Stationen öppnade 29 november 2012 och ligger i Hamburgs nybyggda stadsdel HafenCity. Väggarna samt taket har konstnärlig utformning och ändrar ständigt färg beroende på belysningen. Stationen beräknas att användas av 35000 passagerare dagligen. Linje U4 hade sin slutstation här till december 2018, men linjen har nu förlängts till Elbbrücken  där man även ska bygga anslutning till S-bahn via en ny pendeltågsstation.

Bilder

Referenser

Noter

Externa länkar 

Hamburg Untergrundbahn

Hamburg
Hamburgs tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 2012
2012 i Tyskland
Nintendo Land

är ett datorspel utvecklat av Nintendo EAD och utgett av Nintendo till Wii U. Spelet består av 12 minispel baserade på andra spelserier av Nintendo i en nöjesparksmiljö. Det släpptes 18 november 2012 i Nordamerika och 30 november 2012 i Europa och Australien i samband med lanseringarna av Wii U, och släpptes den 8 december 2012 i Japan. Spelet är förutom vanlig försäljning även bundlat i Wii U Premium/Deluxe-packet i Nordamerika, Europa och Australien.

Spel 
 Animal Crossing: Sweet Day (Animal Crossing)
 Balloon Trip Breeze (Balloon Fight)
 Captain Falcon's Twister Race (F-Zero)
 Donkey Kong's Crash Course (Donkey Kong)
 Luigi's Ghost Mansion (Luigi's Mansion)
 Mario Chase (Super Mario)
 Metroid Blast (Metroid)
 Octopus Dance (Game & Watch)
 Pikmin Adventure (Pikmin)
 Takamaru's Ninja Castle (Nazo no Murasame Jō)
 The Legend of Zelda: Battle Quest (The Legend of Zelda)
 Yoshi's Fruit Cart (Yoshi)

Källor 

Crossover-datorspel
Datorspel 2012
Wii U-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Kozma Dushi

Kozma Dushi, född 23 augusti 1955 i Berat, är en albansk sångare. Han är mest känd för låten "Eja o shoku ynë", med vilken han slutade på andra plats i Festivali i Këngës 1987, samt för sina flerfaldiga övriga deltaganden i Festivali i Këngës.

År 1984 tog han examen från konstinstitutet i Tirana och han debuterade i Festivali i Këngës 15. Sedan dess har han deltagit i tävlingen ett flertal gånger. Trots att han ställt upp i Festivali i Këngës många gånger och deltagit i många konserter har han aldrig lyckats vinna tävlingen.

1987 ställde Dushi upp i Festivali i Këngës 26:e upplaga med låten "Eja o shoku ynë" ("Lot me ty o djalë"). Dushi skulle precis deklareras som vinnare av tävlingen när Albaniens diktator Enver Hoxhas fru, Nexhmije Hoxha, meddelade att hon ville att en annan låt skulle vinna varpå "Nuk e harroj", framförd av Irma Libohova och Eranda Libohova utsågs till segrare.

Sedan Festivali i Këngës blev Albaniens uttagning till Eurovision Song Contest har han deltagit i tävlingen fyra gånger. Som bäst har han slutat på en sextonde plats, år 2007. I december 2012 gjorde han comeback i tävlingen då han deltog i Festivali i Këngës 51. Han blev därmed den äldsta deltagaren i 2012 års tävling. Låten han tävlade med heter "Ëndërr mbete ti". Han lyckades inte ta sig vidare till finalen.

I mars 2014 debuterade Dushi i Top Fest med låten "Besoj të dashuria". Han tog sig med låten vidare till tävlingens semifinal. I december samma år skulle han deltagit i Festivali i Këngës 53 med låten "Kënga jeta jonë" (Vårt livs låt) men han drog sig ur tävlan. Han gjorde ett nytt försök i Festivali i Këngës 54 med låten "Një kafe".

Referenser

Externa länkar 
Kozma Dushi på Tekste Shqip

Albanska sångare
Levande personer
Män
Personer från Berat
Artister som deltagit i Festivali i Këngës
Födda 1955
Lungvolym

Lungvolym eller lungkapacitet är ett mått på lungans volym, det vill säga hur mycket luft som får plats i lungorna.

Några viktiga lungvolymer:
 Tidalvolym: den mängd luft som man i vila andas in och ut i varje andetag. Vanligtvis runt 0,5l hos en vuxen människa.
 Expiratorisk reservvolym: Om andningsmusklerna används maximalt för att pressa ut all luft i lungorna efter en normal utandning, använder man sig av den expiratoriska reservvolymen. Detta är vanligtvis 1,5l luft.
 Inspiratorisk reservvolym: Om inandningsmusklerna används maximalt kan man efter en vanlig inandning andas in ytterligare 3l luft.
 Vitalkapaciteten är den totala mängd luft som man kan andas in och ut, om man gör en maximal inandning följt av en maximal utandning. Denna lungvolym är ungefär 5l hos en vuxen person. Här finns det en Influensstorhet, det vill säga en felkälla, eftersom den kalla luften som andas in expenaderar i lungorna innan den andas ut så den inandade luftens volym skiljer sig mot den utandade.
 Residualvolym: Cirka 1l luft finns alltid kvar i lungorna hos vuxna människor, även efter maximal utandning. Lungornas totala och maximala volym är alltså vitalkapaciteten plus residualvolymen.

Referenser

Källor
 Olav, Sand; Sjaastad, V. Øystein; Haug, Egil; Bjålie, Jan G.; Bolinder-Palmér (översättning); Grönwall, Karin (översättning); Olsson, Kristina (översättning) (2006) Människokroppen: Fysiologi och anatomi. Andra upplagan. Liber 

Lungor