kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karl Lehrs

Karl Lehrs, född 14 januari 1802, död 9 juni 1878, var en tysk filolog.

Lehrs blev 1835 professor i Königsberg. Bland hans arbeten märks främst De Aristarchi studiis homericis (1833) och Quæstiones epicæ (1837). Hans Kleine Schriften (1902) och brevväxling med Christian Lobeck (2 band, 1894) utgav av A. Lüdwich.

Källor 

 

Födda 1802
Tyska filologer
Avlidna 1878
Män
Svensk uppslagsbok
Avdelningsdirektör

Avdelningsdirektör är titel på tjänsteman inom statlig förvaltning, som ofta är sektionschef. Avdelningsdirektörens tjänsteställning ligger närmast över byrådirektören.

Källor 
Avdelningsdirektör på Ne.se.

Titlar i statsförvaltning
Aapamyr

Aapamyr är en typ av myr som förekommer i norra barrskogsregionen. Den omfattar en rad olika undertyper av mossar och kärr och definieras av Naturvårdsverket på följande sätt: 
"Myrkomplex som domineras av kärr i de centrala delarna. Hydrotopografiska myrtyper som strängflarkkärr och olika typer av blandmyrar räknas automatiskt till aapamyrar. Andra myrtyper som kan ingå i dessa komplex är nordliga mossar av rostvitmossa-typ, topogena och soligena kärr, backkärr och sumpskog. Aapamyren är nordlig och bäst utbildad ovan Limes Norrlandicus."

Aapamyrar får till största delen sitt vatten från flödande smältvatten och närliggande mineraljordar.

Ordet kommer från finskans aapasuo.

Inom Europeiska unionen är aapamyren en naturtyp av gemenskapsintresse enligt habitatdirektiv, där den har naturtypskod 7310. Den är därmed en av de naturtyper som ska skyddas genom avsättande av Natura 2000-områden. 

Aapamyrar förekommer även i Nordamerika.

Källor

Våtmarker

de:Regenmoor#Aapamoore
no: Myr#Aapamyr
VOS

VOS (Voluntary Observing Ship programme) är ett frivilligt program för fartyg att bidra med meteorologiska data från havsområden. Till att börja med utfördes och rapporterades observationerna manuellt. Numera utföres allt automatiserar (AVOS). VOS och AVOS är en del av WMO:s stationsnät för väderobservationer.

I Sveriges närområde är flera av de svenska isbrytarna utrustade med AVOS.

Förutom de meteorologiska observationerna kän även de i programmet deltagande fartygens rörelser över haven följar via siten Sailwx.

SMHI har på sin hemsiida länkar till de svensk isbrytarnas rapportering.

Externa länkar
World Meteorological Organization om VOS
SMHI om AVOS på svenska isbrytare

Meteorologi
Sjöfart
Läkarsekreterare

Vårdadministratör, medicinsk sekreterare, medicinsk vårdadministratör, läkarsekreterare är i Sverige ett yrke inom sjukvården, som finns på olika vårdinrättningar, såsom sjukhus och vårdcentraler, men kan även återfinnas inom Försäkringskassan eller försäkringsbolag. Utbildningen bedrivs oftast inom yrkeshögskolan och omfattar vanligen två år på eftergymnasial nivå. Inom sjukvården använder läkarsekreterare typiskt sett samma arbetskläder som omvårdnadspersonalen, exempelvis bussarong, byxor och överdragsförkläde. Beroende på klinik/vårdcentral varierar det sig, många kliniker och vårdcentraler tillåter privata kläder då vårdadministratörer inte alltid har patientnära kontakt. 

Arbetsuppgifterna för en läkarsekreterare utgörs i huvudsak av så kallad medicinsk dokumentation, i form av skrivande av intyg, remisser, journaler med mera, ofta baserat på diktat av läkare. 

Journalanteckningarna diagnosklassificeras av vårdadministratörer i enlighet med bestämmelser från Socialstyrelsen. Koderna finns samlade i ett kodverk: ICD-10-SE. Vårdadministratörer studerar diagnosklassificering under sina år på yrkeshögskolan och senare i yrkeslivet finns ofta möjlighet till kompetenshöjning i form av att specialistutbilda sig till kodare. 

Diagnosklassificering är viktigt för att kunna få ut så korrekt statistik som möjligt och för att kliniken/vårdcentralen ska få in korrekt summa pengar för utförd vård. Inkorrekt diagnosklassificering kan kosta en region miljontals kronor.

Vårdadministratörer handhar ofta nationella kvalitetsregister och kontrollerar ledtider i SVF (Standardiserat vårdförlopp) med mera.

På senare år har även uppgifter såsom receptionstjänst, statistikhantering och skötsel av bibliotek tillkommit.

Källor 
Läkarsekreterare på Ne.se.

Yrken inom hälso- och sjukvård
Byråsekreterare

Byråsekreterare är inom vissa statliga myndigheter den lägsta titeln för handläggande tjänstemän. Nästa tjänsteställning är "förste byråsekreterare".

Källor 
Byråsekreterare på Ne.se.

Titlar i svensk statsförvaltning
Mikael Göransson (fotbollsspelare)

Sven Mikael Göransson, född 15 maj 1966 i Västra Frölunda, är en svensk före detta fotbollsspelare.

Göransson moderklubb är Skogens IF. Han spelade under sin karriär även för Gais, Västra Frölunda IF, Vaasan Palloseura, IF Elfsborg och BK Häcken.

Referenser

Källor 

Mikael Göransson på worldfootball.net

Noter 

Svenska fotbollsspelare
Födda 1966
Levande personer
Män
Fotbollsspelare i Gais
Fotbollsspelare i Västra Frölunda IF
Spelare i Vaasan Palloseura
Fotbollsspelare i IF Elfsborg
Spelare i BK Häcken
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Idrottare från Göteborg
Fotbollsspelare i Skogens IF
Ulrika Johansson

Det finns flera Ulrika Johansson:
 Ulrika Johansson (född 1971), fotbollsspelare
 Ulrika Johansson (häcklöpare) (född 1980), 400 meter häcklöpare tävlande för klubben IFK Växjö
 Ulrika Johansson (född 1975), senare Flodin, medeldistanslöpare tävlande för klubben Rånäs 4H
Göran Bexell (fotbollsspelare)

Göran Bexell, född 22 maj 1966, är en svensk före detta fotbollsmålvakt.

Bexell spelade för Kalmar AIK fram tills 1999 då han gick till Kalmar FF. Han var främst reservmålvakt under sin tid i KFF bakom Petter Wastå. Det blev endast en match i Superettan för Bexell.

Referenser

Källor

Noter 

Svenska fotbollsmålvakter
Spelare i Kalmar FF
Spelare i Superettan
Födda 1966
Levande personer
Män
Fleiss

Fleiss, Fleiß:

 Heidi (Lynne) Fleiss (* 1965)
 Mike Fleiss
 Nika Fleiss (* 1984)
 Noah Fleiss

Se även 
 Marieluise Fleißer

Referenser

Webbkällor    
 Fleiss (verwandt.at), (verwandt.de)
 Fleiß (verwandt.at), (verwandt.de)
 Fleissig (verwandt.at), (verwandt.de)
 Fleißig (verwandt.at), (verwandt.de)

Tyska efternamn
Ulrika Johansson (häcklöpare)

Ulrika Johansson, född 16 juli 1980 i Kvistofta, är en svensk friidrottare, häcklöpare som tävlar för IFK Växjö.

Personliga rekord  

Utomhus 
100 meter – 12,50 (Göteborg 4 juli 1998)
200 meter – 25,04 (Sollentuna 29 maj 1999)
400 meter – 54,64 (Växjö 9 juni 2007)
400 meter – 54,65 (Göteborg 27 juni 2009)
800 meter – 2:08,00 (Eskilstuna 13 juni 2009)
800 meter – 2:09,57 (Stockholm 31 augusti 2010)
400 meter häck – 57,81	(Loughborough, Storbritannien 17 juli 2008)
Längd – 5,40	(Hudiksvall 9 juni 1998)

Inomhus 
60 meter – 7,77 (Sundsvall 30 januari 1999)
200 meter – 25,47 (Bollnäs 17 januari 1999)
400 meter – 55,31 (Bollnäs 1 mars 2009)
2 engelska mil – 9:48,85 (Birmingham, Storbritannien 20 februari 2010)

Referenser

Noter 

Födda 1980
Svenska häcklöpare
Svenska mästare i häcklöpning
Svenska mästare i stafettlöpning
Kvinnor
Levande personer
Personer från Helsingborgs kommun
Idrottare från Helsingborg
Friidrottare i IFK Växjö
Klinisk genetik

Klinisk genetik är en medicinsk specialitet som inriktar sig på att undersöka arvsmassans inverkan på sjukdomar och missbildningar m.m. som återfinns vid samtliga svenska universitetssjukhus.

Källor 
Klinisk genetik på Ne.se.

Medicinska specialiteter
Max Lehrs

Max Peter Lehrs, född 24 juni 1855, död 12 november 1938, var en tysk konsthistoriker.

Lehrs var främst verksam som chef för kopparstickskabinettet i Dresden och blev den främste kännaren av 1400-talets grafiska konst. Hans stora verk var Geschichte und kritischer Katalog des deutschen, niederländischen und französischen Kupferstiches des 15. Jahrhunderts (7 band, 1908-30). Lehrs konsthistoriska uppsatser utgavs 1924 under titeln Gesammeltes.

Källor 

 

Födda 1855
Tyska konsthistoriker
Avlidna 1938
Män
Svensk uppslagsbok
Isabelle Eriksson

Isabelle Eriksson, född 28 oktober 1986, är en svensk friidrottare, pickleballspelare och journalist. 

Hon har som häcklöpare tävlat för IFK Lidingö och har vunnit SM-guld i 400 meter häck (år 2011) samt stafett (år 2013). 2021 vann hon SM-guld i den amerikanska racketsporten pickleball i pro-mixed klassen. 2022 vann hon EM-guld i pro-mixed klassen i Rota, Spanien.   

Eriksson har varit engagerad i det politiska partiet Medborgerlig samling och blev under slutet 2020 programledare och reporter för Sverigedemokraternas mediekanal Riks. 2022 började Eriksson arbeta som nyhetsreporter för den frihetligt konservativa onlinetidningen Bulletin.

Personliga rekord 

Utomhus 
100 meter – 12,60 (Sundsvall 12 augusti 2012)
200 meter – 25,40 (Stockholm 29 juni 2011)
200 meter – 25,49 (Sollentuna 28 juni 2011)
400 meter – 56,11 (Gävle 17 juli 2016)
400 meter – 57,04 (Huddinge 13 juni 2015)
400 meter häck – 1:00,32 (Gävle 13 augusti 2011)

Inomhus 
60 meter – 7,98 (Västerås 20 januari 2008)
60 meter – 8,04 (Sätra 4 januari 2014)
200 meter – 25,28 (Umeå 15 januari 2012)
400 meter – 57,54 (Bollnäs 28 februari 2009)
400 meter – 1:00,39 (Sätra 3 februari 2018)

Referenser

Noter 

Födda 1986
Svenska mästare i häcklöpning
Svenska mästare i stafettlöpning
Kvinnor
Levande personer
Josef Rydén

Karl Josef Samuel Rydén, född 23 november 1932 i Kulltorps församling, Jönköpings län, är en svensk lektor, hembygdsforskare, kulturskribent och författare.

Josef Rydén har varit lärare vid Brinellgymnasiet i Nässjö. Han delade Gnosjö kommuns kulturpris 1984 med Birgitta Petersson. Han var ordförande för Riksförbundet för hembygdsvård/Sveriges hembygdsförbund under tiden 1988–1993. Han har skrivit en rad kulturartiklar och recensioner i Jönköpings-Posten och blev hedersdoktor vid Högskolan i Jönköping 2004. Han mottog Smålands Akademis och Hallpressens kulturpris till minne av Viktor Rydberg 2007.

Han var från 1955 gift med Rut Inga Maria Rydén (1930–2000) och är far till ingenjören Bo Rydén (född 1957) och Eva Katarina Rydén (född 1961).

Bibliografi i urval

Rydén, Josef, red (2015). Strövtåg i minnenas museum: Nässjö Hembygdsförening 1916-2016. Nässjö Hembygdsförening. 
Rydén, Josef (2016). Godnatt Johan(sson). Nässjö Hembygdsförening. 
Rydén, Josef (2018). Skrivet och tryckt - en bibliografi. Halls förlag. 
Rydén, Josef (2019). Hembygden Livet (O)tron. Nässjö Hembygdsförening. 
Rydén, Josef (2022) "...himlaarvet blir ändå över" En släktkrönika.

Referenser

Externa länkar
Josef Rydén på Libris

Svenska författare
Män
Födda 1932
Levande personer
Svenska hembygdsforskare
Hedersdoktorer vid Högskolan i Jönköping
Gotthilf Hagen

Gotthilf Heinrich Ludwig Hagen, född 3 mars 1797 i Königsberg (nuvarande Kaliningrad), död 3 februari 1884 i Berlin, var en tysk vattenbyggnadsingenjör. 

Hagen studerade först matematik och astronomi, övergick till vattenbyggnadsfacket och anställdes 1826 som Hafenbauinspector i Pillau, var intill 1849 lärare i vattenbyggnad vid Bauakademie och inträdde 1850 i handelsministeriet, där han främst ledde Tysklands hamnbyggande, blev 1860 Oberbaudirector, 1869 Oberlandesbaudirector och tog avsked 1875. 

Hagen planlade och ledde 1854–56 byggandet av örlogshamnen i Jade. Utöver en del vetenskapliga avhandlingar i olika tidskrifter skrev han även en del tekniska skrifter, som har haft banbrytande betydelse för vattenbyggnadstekniken.

Bibliografi i urval 
Handbuch der Wasserbaukunst (tre delar i flera upplagor, 1841–74)
Der Marne-Rheinkanal  (1847)
Über Flut und Ebbe in der Ostsee (1857–59)
Über die Bewegung des Wassers in Strömen (1868)
Über die Bewegung des Wassers in cylindrischen, nahe horizontalen Leitungen (1870)
Untersuchungen über die gleichformige Bewegung des Wassers (1876)

Källor

Tyska väg- och vattenbyggnadsingenjörer
Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer från Königsberg
Födda 1797
Avlidna 1884
Män
Salmonsens
Balzheim

Balzheim är en Gemeinde i Alb-Donau-Kreis i östra delen av det tyska förbundslandet Baden-Württemberg. Balzheim, som består av Oberbalzheim och Unterbalzheim, har cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer.

Kommunen ingår i kommunalförbundet Dietenheim tillsammans med staden Dietenheim och kommunnen Illerrieden.

Befolkningsutveckling

Personer från Balzheim 
 Christian Wirth

Referenser 

Kommuner och städer i Alb-Donau-Kreis
Anne Gullestad

Anne Gullestad, född 1925 i Kvinesdal, död 1998, var en norsk skådespelare, regissör och teaterchef. Hon var mor till Agnete Gullestad Haaland.

Gullestad debuterade 1950 på Den Nationale Scene. Hon spelade i en bred repertoar, bland annat titelrollerna i Hans Wiers-Jenssens Anne Pedersdotter och Sigrid Undsets Kristin Lavransdotter, men även klassiska roller som Jelena i Anton Tjechovs Onkel Vanja. Till hennes starka människoskildringar hör Josie Hogan i Eugene O'Neills En måne för de olycksfödda. Åren 1967–1988 utvecklade hon Vestlandske Teaterlag med kurser för barn och unga. Hon hade också ett mångårigt samarbete med den amerikanska skådespelaren Earle Hyman; 1990 var de på Riksteaterturné ihop i en uppsättning av På väg med miss Daisy. Hon har också haft flera filmroller.

Bland hennes regissörsuppdrag märks Mördarnas natt av José Triana, Agnes av Kent Andersson, Hjallarbrui av Knut Horvei och Köket av Arnold Wesker. Från 1977 medverkade hon i etablerandet av Sogn og Fjordane Teater, där hon var teaterchef 1980–1988 och särskilt satsade på norska urpremiärer. Årliga utomhusföreställningar har varit Mostraspelet av Johannes Heggland och Kinnaspelet av Rolf Losnegård. Gullestad utvecklade från 1985 en regionteater för Hordaland fylke, Hordaland Teater, med egen dockteaterensemble; hon var teaterchef där från 1995. Åren 1988–1994 var hon chef för Riksteatret.

Källor

Externa länkar 

Norska skådespelare under 1900-talet
Norska teaterregissörer
Norska teaterchefer
Födda 1925
Avlidna 1998
Kvinnor
Teaterchefer under 1900-talet
Malin Jacobson Båth

Malin Christina Jacobson Båth, tidigare Jacobson, född 2 mars 1966 i Stockholm, är en svensk reporter och programledare i TV.

Jacobson Båth har under flera år figurerat i TV-program inom kultursfären på SVT. Hon är programeldare för Kulturnyheterna och har varit reporter i Kobra. Sedan 2013 leder hon Fråga kultureliten.

Källor

Levande personer
Kvinnor
Födda 1966
Svenska TV-programledare
Programledare från Stockholm
Provdocka

Provdockan är en i naturlig storlek specialgjord docka som användas vid sömnad och modifiering av kläder. Vanligtvis består dockan av endast bålen och står upprätt på ett stativ. Ofta kan storleken justeras så att den passar den person man syr kläderna åt.

Man klär dockan i plagget man arbetar med och kan således se hur det passar personen man syr kläderna åt utan att denne behöver vara närvarande.

Definition i Svenska Akademiens Ordbok: "Docka i kroppsstorlek, använd att därpå prova och tillpassa klädesplagg."

I äldre tid kunde begreppet avse en modedocka.

Se även 
 Skyltdocka
 Pandora (docka)

Referenser

Externa länkar 

Dockor
Mode
Sybehör
Theodolinda Hahnsson

Theodolinda Hahnsson, född Limón 1 februari 1838 i Tyrvis, död 20 april 1919 i Helsingfors, var en finländsk författare, den första kvinnliga författaren som skrev på finska. Hon gav ut romantisk-idylliska, livliga skildringar av livet på landet. Hennes verk anses konventionella och moraliserande, idealiserande och patriotisk-kristliga. Hon var gift två gånger.

Källor

Externa länkar
 

Finskspråkiga författare
Finländska författare under 1800-talet
Personer från Tyrvis
Födda 1838
Avlidna 1919
Kvinnor
Helvi Juvonen

Helvi Juvonen, född 1919, död 1959, var en finländsk poet.

Juvonen skrev religiöst färgad lyrik, och var dels en av de sista stora representanterna för traditionell finsk poesistil, dels en representant för 1950-talets modernism. Karakteristiskt för Juvonen är hennes kraftfulla och smidiga språk, ett personligt präglat bildspråk samt förmågan att öppna breda och djupa perspektiv med utgångspunkt i detaljer.

Hon är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Priser och utmärkelser
1957 – Eino Leino-priset

På svenska 
 Berggrunden (urval, översättning och inledning: Martti Soutkari) (Ellerström, 2001)

Källor 

Finländska poeter
Finskspråkiga poeter
Mottagare av Eino Leino-priset
Födda 1919
Avlidna 1959
Kvinnor
Finländska författare under 1900-talet
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Saint Barthélemys flygplats

Saint Barthélemys flygplats, även Rémy de Haenens flygplats () , är en flygplats som ligger i Saint Jean på den karibiska ön Saint Barthélemy. Fram till 2015 hette flygplatsen Gustav III:s flygplats (franska: L'aéroport Gustave-III eller L'aéroport Saint-Jean-Gustave-III). Den var då (liksom fortfarande öns största stad Gustavia) uppkallade efter kung Gustav III av Sverige.

Flyg går till närliggande öar, främst till den stora flygplatsen på Sint Maarten. Saint Barthélemys flygplats anses vara en farlig flygplats att flyga till på grund av den mycket korta landningsbanan på bara 650 meter, och att landningsbanan ligger intill ett berg. Piloten måste flyga över berget och passera det med trettio meter före landningen, om det blåser från öster, vilket är vanligare. Blåser det från väster används banan i den andra riktningen och då måste man stiga över berget vid starten. Endast småplan på högst 5,4 ton tillåts på flygplatsen.

Flyglinjer
Flygningar går korta sträckor, bland annat till
 Amerikanska Jungfruöarna
 Antigua
 Guadeloupe
 Sint Maarten
 Puerto Rico

Bildgalleri

Referenser 

Flygplatser i Saint-Barthélemy
Gustav III
Badminton House

Badminton House är en stor egendom i Gloucestershire, som tillhör familjen Somerset, det vill säga  numera hertigarna av Beaufort, sedan 1612 och är huvudsäte för familjen sedan deras ursprungliga egendom Raglan Castle blev förstörd under engelska inbördeskriget i mitten av 1600-talet.

Redan på 1620-talet utökades och moderniserades slottet. Henry Scudamore, 3:e hertig av Beaufort, utökade slottet ytterligare under 1730-talet och lade till en västportal (möjligen ursprungligen ritad av Inigo Jones). Den 4:e hertigen moderniserade ytterligare efter ritningar av William Kent.

Det är inte helt fastställt att bollspelet badminton härstammar från Badminton House, men familjetraditionen säger att spelet uppfanns här under den långa kalla vintern 1863 av den 8:e hertigens barn. De mjuka fjäderbollarna skadade inte familjeporträtten i the Great Hall, där man spelade.

Drottning Mary av Teck var evakuerad från London hos sin brorsdotter, dåvarande hertiginnan av Beaufort och hennes make Henry Somerset, 10:e hertig av Beaufort, på Badminton House under större delen av andra världskriget. Det visade sig vara ganska prövande för värdparet. Då hertiginnan tillfrågades flera år senare var drottningen och hennes uppvaktning bott, svarade hon: "Hon bodde överallt".

Källor

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Gloucestershire
Slott i England
Subplot

Subplot eller underhandling är en till handlingen underordnad tråd (händelsekedja) inom fiktionen, som är en stödjande sidohistoria för någon handling eller för huvudhandlingen. Subplots kan ansluta till huvudhandlingen, i antingen tid eller rum eller i tematisk betydelse. Subplots innehåller ofta stödjande personer, sådana som står vid sidan av huvudpersonen eller motståndaren.

Subplots skiljer sig från huvudhandlingen genom att innehålla mindre aktion, innehålla mindre betydelsefulla händelser, med mindre betydelse för ”världen” i historien, och inverka på mindre betydande personer.

Inom manusförfattandet kallas en subplot för "B story" eller "C story," etc.

Exempel 
I William Shakespeares teaterpjäs Henry IV, Del II, beskrivs i huvudhandlingen hur Henry växer upp från "Hal" prinsen till "Henry" kungen och återerövringen av Frankrike. Men en subplot rör Falstaffs deltagande i slagen. Falstaff och Henry möts vid flera tillfällen, och Falstaff är en släkting till Henry, men i övrigt berör händelserna inte varandra. Även om handlingarna kan vara tematiskt förbundna, är de inte sammankopplade i händelsekedjan.

I William Shakespeares skådespel Kung Lear, beskriver huvudhandlingen hur Lear tar avstånd från sin trofasta dotter Cordelia och delar sitt rike mellan sina förrädiska äldre döttrar Goneril och Regan. Men där finns också en subplot som handlar om Earlen av Gloucester och hans två söner, Edgar och den illegitime Edmund. Edmund lurar Gloucester att tro att den trofasta Edgar konspirerar mot honom, vilket får Edgar att fly. Subplotten avspeglar de viktiga händelserna i huvudhandlingen, det vill säga fäder som tar miste mellan sina goda och dåliga barn. Men händelserna blandas, Goneril och Regan blir förälskade i Edmund efter att han har blivit Earl, och i en nyskrivning av pjäsen av Nahum Tate gifter sig Edgar med Cordelia i slutet.

När ingen enskild historia dominerar handlingen, så som i Aleksandr Solzhenitsyns roman Cancerkliniken, kan inte handlingen delas upp i huvudhandling och subplots. Noveller, på grund av sin korthet, och i stor utsträckning romaner innehåller vanligtvis ingen subplot.

Se även 
 Bihandling

Källor 

Fiktion
Termer inom litteraturvetenskap
Henry Somerset, 7:e hertig av Beaufort

Henry Somerset, 7:e hertig av Beaufort, född 5 februari 1792, död 17 november 1853 på Badminton House i Gloucestershire, var en brittisk militär och politiker.

Biografi
Han var son till Henry Somerset, 6:e hertig av Beaufort och lady Charlotte Sophia Leveson-Gower.

Han inledde tidigt en militär karriär under Napoleonkrigen och var bland annat adjutant åt Arthur Wellesley, hertig av Wellington 1812–1814.
År 1816 blev utnämnd till Lord of the Admiralty, en tjänst han innehade till 1819. Parallellt med detta satt han som parlamentsledamot (MP) från 1813 till 1835. Senare blev han också utnämnd till High Steward av Bristol och fick Strumpebandsorden för sina förtjänster av drottning Viktoria av Storbritannien 1842.

Familj
Han gifte sig två gånger, första gången 1814 i London med Georgiana Frederica FitzRoy (1792–1821) dotter till Henry FitzRoy och lady Anne Wellesley, syster till hertigen av Wellington. De fick två döttrar innan Georgiana hastigt dog på Apsley House i London.

Henry Somerset gifte sig för andra gången 1822 med första fruns halvsyster, Emily Frances Smith (1800–1889). Detta äktenskap väckte ont blod hos prästerskapet, eftersom det stred mot anglikanska kyrkans principer. Makarna fick dock 7 barn tillsammans, däribland:

 Henry Somerset, 8:e hertig av Beaufort (1824–1899)

Referenser
Materialet i denna artikel är helt eller delvis hämtat från motsvarande artikel i engelskspråkiga Wikipedia.

Noter

Externa länkar

Födda 1792
Avlidna 1853
Engelsk adel
Brittiska hertigar
Riddare av Strumpebandsorden
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Carl Severin Wigert

Carl Severin Wigert, född 15 oktober 1871, död 7 februari 1941 i Engelbrekts församling, Stockholm, var en svensk matematiker som främst ägnade sig åt analytisk talteori och funktionsteori. Till hans mest kända bidrag hör hans sats om hela funktioner samt bestämningen av Stieltjes-Wigert-polynom. Han forskade också om sigmafunktionen och ledde i bevis att

Wigert var amanuens vid Stockholms högskola men hade aldrig någon fast anställning och uppbar ingen lön. Istället klarade han uppehället tack vare den privata förmögenhet som han hade ärvt av sin far. Han brydde sig aldrig om att disputera för doktorsgrad men utsågs till hedersdoktor vid Uppsala universitet 1927.

Wigert kan ha finansierat inköpen av delar av eller hela den omfattande samling av erotica som testamenterades till Kungliga biblioteket av Oskar Adolf Borgström 1945. Wigert och Borgström delade bostad från 1913 till 1915.

Wigert är begravd på Solna kyrkogård.

Referenser

Noter

Källor
 Yngve Domar, Matematisk forskning under Stockholms högskolas första decennier. Föreläsning den 29 september 1978 i samband med Stockholms universitets 100-årsjubileum (1978)

Svenska matematiker under 1900-talet
Gravsatta på Solna kyrkogård
födda 1871
Avlidna 1941
Män