kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dasymys montanus

Dasymys montanus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1906. Dasymys montanus ingår i släktet Dasymys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Vuxna exemplar är 132 till 156 mm långa (huvud och bål), har en 93 till 115 mm lång svans och väger 69 till 100 g. De har 28 till 31 mm långa bakfötter och 17 till 19 mm stora öron. Ovansidans hår är mörkgrå nära roten och ljusbrun vid spetsen vad som ger ett gråbrunt utseende. På undersidan är pälsen grå. De svarta håren på öronen bildar ett tätt täcke. Svansen har en svart färg.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i en mindre region i västra Uganda och kanske i angränsande områden av Kongo-Kinshasa. Regionen ligger i Ruwenzoribergen mellan 2600 och 3800 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar, bergsängar och träsk.

Ekologi 
Dasymys montanus kan vara natt- och dagaktiv. Den har blommor, suckulenter och andra växter som föda. Ingen av dessa honor som undersöktes var dräktig, oberoende av årstiden.

Hot 
Beståndet hotas av skogens omvandling till jordbruksmark och av skogsbruk. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
montanus
Däggdjur i etiopiska regionen
Dasymys nudipes

Dasymys nudipes är en däggdjursart som först beskrevs av Peters 1870.  Dasymys nudipes ingår i släktet Dasymys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Populationen listades tidvis som underart till Dasymys incomtus.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 152 till 205 mm, en svanslängd av 140 till 186 mm och en vikt av 102 till 164 g störst i släktet Dasymys. Den har 39 till 45 mm långa bakfötter och 21 till 24 mm stora öron. Den ulliga pälsen på ovansidan består av hår som är violetta vid roten och ockra vid spetsen, vad som ger ett olivbrunt utseende, med mörkare delar på ryggens topp som är nästan svartbruna. Undersidans päls är ljusgrå. På gnagarens öron förekommer hår. Dasymys nudipes har stora fjäll och små hår på svansen. De senare är nästan osynliga. Vid framtändernas framsida finns inga rännor. Honor har två spenar vid bröstet och fyra vid ljumsken.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i västra Angola och i nordöstra Namibia (med angränsande områden). Habitatet utgörs av fuktiga gräsmarker och träskmarker.

Ekologi 
Individerna vistas främst på marken och de bygger ett kupolformigt näste av gräs och andra växtdelar. Utgången är en kort tunnel. Dasymys nudipes är främst nattaktiv och den simmar ofta. Arten äter huvudsakligen unga skott av gräs och bladvass som kompletteras med några insekter. Dräktiga honor och bon med ungar registrerades från senare torrperioden till slutet av regntiden.

Hot 
Beståndet hotas regionalt av ängarnas omvandling till jordbruksmark. Hela populationens storlek är okänd. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
nudipes
Däggdjur i etiopiska regionen
Dasymys rufulus

Dasymys rufulus är en däggdjursart som beskrevs av Miller 1900. Dasymys rufulus ingår i släktet Dasymys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i västra Afrika från Senegal till Nigeria. Habitatet utgörs av träskmarker och andra fuktiga landskap.

Arten blir 13 till 17 cm lång (huvud och bål), har en 12 till 16 cm låg svans och väger 45 till 125 g. Bakfötterna har en längd av 30 till 35 mm och öronen är 17 till 21 mm långa. På ovansidan är pälsen brun till gråbrun med röda nyanser.

Individerna har främst gräs och blad som föda. Honor föder cirka 3 ungar efter ungefär 32 dagar dräktighet.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
rufulus
Däggdjur i etiopiska regionen
Millardia gleadowi

Millardia gleadowi är en däggdjursart som först beskrevs av Murray 1886.  Millardia gleadowi ingår i släktet indiska mjukpälsråttor och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 7,7 till 9,7 cm lång (huvud och bål) och har en 6,7 till 9,3 cm lång svans. Bakfötterna är 1,8 till 2,0 cm långa och öronen är 1,8 till 2,1 cm stora. Viktuppgifter saknas. Den mjuka pälsen har på ovansidan en sandbrun färg och på undersidan förekommer vit päls. Vid svansen är undersidan bara lite ljusare än ovansidan. Antalet spenar hos honor är tre par. Millardia gleadowi har en diploid kromosomuppsättning med 40 kromosomer (2n=40).

Denna gnagare förekommer främst i östra Pakistan och nordvästra Indien. Två mindre populationer finns i centrala Pakistan. Arten lever i öknar och halvöknar med glest fördelade törniga buskar. Marken kan vara sandig eller klippig.

Millardia gleadowi gräver sina underjordiska bon intill buskar eller suckulenter. Boet består av en tunnel och ett rum som ligger 45 till 61 cm under markytan. Kammaren fodras med gräs. Individerna är nattaktiva och de går främst på marken. Denna gnagare äter främst frön samt några örter. I delstaten Rajasthan i Indien sker fortplantningen mellan augusti och oktober. Per kull föds 2 eller 3 ungar.

Källor

Externa länkar 

Indiska mjukpälsråttor
gleadowi
Däggdjur i orientaliska regionen
Millardia kathleenae

Millardia kathleenae är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1914. Millardia kathleenae ingår i släktet indiska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten lever i centrala Myanmar kring berget Popa. Den vistas där i buskskogar med sandig mark.

Denna gnagare blir 13 till 16,5 cm lång (huvud och bål) och den har en 12 till 15,5 cm lång svans. Arten har brun till gråbrun päls på ryggen och ljusgrå till vit päls på undersidan. Pälsen bildas av ganska korta mjuka hår. Dessutom är svansen uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida. Några individer har en vit svansspets. I de gula övre framtänderna finns inga rännor. Andra råttdjur från samma region med tvåfärgad svans har styvare päls.

Individerna är aktiva på natten och går främst på marken. Antagligen vilar de i underjordiska bon.

Källor

Externa länkar 

Indiska mjukpälsråttor
kathleenae
Däggdjur i orientaliska regionen
Millardia kondana

Millardia kondana är en däggdjursart som beskrevs av Gaurav K. Mishra och Dhanda 1975. Millardia kondana ingår i släktet indiska mjukpälsråttor och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från en mindre region i västra Indien. Den hittades där vid cirka 1250 meter över havet. Individerna är aktiva på natten och gräver underjordiska bon. Utbredningsområdet är täckt av lövfällande skogar och buskskogar.

Vuxna exemplar är 15 till 20 cm långa (huvud och bål) och har en 11 till 18,6 cm lång svans. Bakfötternas längd är 2,7 till 3,4 cm och öronen är 1,6 till 2,3 cm stora. Viktuppgifter saknas. Det finns en tydlig gräns mellan den mörkbruna ovansidan och den vita undersidan. Vid svansen är undersidan bara lite ljusare än ovansidan. Antalet spenar hos honor är fyra par. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 36 kromosomer (2n=36).

Honor med nyfödda ungar registrerades i oktober och antalet ungar per kull var 2 till 9.

Stora delar av det ursprungliga landskapet omvandlades till jordbruksmark eller betesmarker. Betesmarkerna brukas intensivt. Ett annat hot är bränder. Endast på bergstoppar hittar Millardia kondana mer skydd. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad.

Källor

Externa länkar 

Indiska mjukpälsråttor
kondana
Däggdjur i orientaliska regionen
Millardia meltada

Millardia meltada är en däggdjursart som först beskrevs av Gray 1837.  Millardia meltada ingår i släktet indiska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare blir 80 till 200 mm lång (huvud och bål) och har en 68 till 185 mm lång svans. Den mjuka och silkeslena pälsen på ovansidan har en grå färg och undersidan är täckt av vit päls.

Arten lever i Indien samt i angränsande regioner av Pakistan och Nepal. Den förekommer även i Sri Lanka. Gnagaren vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2670 meter över havet. Habitatet utgörs av lövfällande skogar, gräsmarker och klippiga områden. Millardia meltada kan anpassa sig till människans landskapsförändringar och är mycket vanlig i odlade områden.

I naturen grävs ibland korta underjordiska bon. Millardia meltada använder även övergivna bon av andra djur samt naturliga håligheter i sten- eller halmhögar. Dräktigheten varar ungefär 20 dagar och könsmognaden infaller tre till fyra månader efter födelsen.

Individer i fångenskap som hade tillgång till en liten mängd av gräs, halm eller papper byggde ett näste som hade formen av en tallrik. När buren var fylld med ett tjockt skikt av dessa material grävdes tunnlar och hålrum. Könsmognaden infaller för honor när de väger 40 till 80 g och för hannar vid en vikt av 50 till 100 g (sällan hos lite lättare exemplar). I genomsnitt föds 6 ungar per kull. Kullar kan förekomma hela året men de flesta ungar föds under skördetiden för vete (april) och ris (oktober). Födan består huvudsakligen av olika delar av vete (korn, blomställning), av ris (bara oktober till januari) och av insekter. Ibland äts blad och rötter av andra växter.

Nyfödda ungar är blinda men kroppen är redan täckt med några tunna hår och framtänderna är bra utvecklade. Ungarna öppnar sina ögon efter cirka 12 dagar. Arten lever vanligen 6 månader och enskilda exemplar blev 16 månader gamla.

Källor

Externa länkar 

Indiska mjukpälsråttor
meltada
Däggdjur i orientaliska regionen
Muriculus imberbis

Muriculus imberbis är en gnagare som först beskrevs av Eduard Rüppell 1842.  Muriculus imberbis är ensam i släktet Muriculus som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 70 till 95 mm och en svanslängd av 45 till 60 mm. Pälsen på ryggen består av hår med en blågrå basis och en mörk gulbrun spets. Undersidans päls är ljusbrun till vit. På ryggens mitt finns en kännetecknande linje. Svansen är täckt av tunna hår. Den har mörkbrun ovansida och gulgrå undersida. Muriculus imberbis har avrundade öron och korta klor. Framtänderna är smala.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Etiopiens högland. Den vistas i regioner som ligger 1900 till 3400 meter över havet. Habitatet utgörs främst av gräsmarker.

Individerna är aktiva på natten. De äter antingen frön eller insekter. Troligen gräver de sina underjordiska bon själva. Ofta observeras arten tillsammans med individer av Arvicanthis abyssinicus.

Muriculus imberbis är nära släkt med egentliga möss (Mus). Tillsammans utgör de Mus-gruppen inom underfamiljen Murinae. Enligt en molekylärgenetisk undersökning från 2015 ska Muriculus klassificeras som undersläkte till Mus. Artens vetenskapliga namn blir i så fall Mus imberbis.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
imberbis
Däggdjur i etiopiska regionen
Abditomys latidens

Abditomys latidens är en gnagare i familjen råttdjur  som är endemisk till Filippinerna. Abditomys latidens beskrevs först av Sanborn 1952 och är den enda arten i släktet Abditomys. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare är bara känd från två områden på ön Luzon. En av dem ligger 2200 meter över havet. Bergstrakten är täckt av skog med tät undervegetation. Det andra fyndet är från en risodling. På grund av artens tanduppsättning antas att den äter bambu eller andra grässorter. Exemplaren är antagligen nattaktiva och de klättrar troligtvis i växtligheten.

Arten blir cirka 22 cm lång (huvud och bål) och har en 24 till 27 cm lång svans. Vikten ligger vid 270 g. Den borstiga långa pälsen på ovansidan är brunaktig och undersidan är ljusare brun till gråaktig. Svansen är bara glest täckt med hår. I motsats till de flesta andra råttdjuren har Abditomys latidens en nagel vid stortån istället för en klo. Klorna på de andra tårna är skarpa. Arten skiljer sig även i avvikande detaljer av skallens och tändernas konstruktion från andra råttdjur.

Troligtvis påverkas beståndet av skogens omvandling till jordbruksmark. Populationens storlek är okänd. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
latidens
Däggdjur i orientaliska regionen
Acomys cahirinus

Acomys cahirinus är en däggdjursart som först beskrevs av Anselme Gaëtan Desmarest 1819.  Den ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 
En medelstor taggmus med släktets spetsiga nos och typiska, styva och taggformade borst på ryggen. Längden från nos till svansrot är 7,5 till 14 cm, svanslängden 8,5 till 14 cm och vikten varierar från 21 till 64 g. Ryggpälsen är kanelbrun med vita fläckar under ögonen och vid öronen, medan buken och fötterna är grå till vitaktiga.

Ekologi 
Arten förekommer främst i klippiga områden och undviker sandöken. Den kan även påträffas på grusslätter och människopåverkade habitat som trädgårdar och dadelplanteringar (även på sandmark). Musen lever i sociala grupper som domineras av en hane. Den är dagaktiv, med tonvikt på morgnar och kvällar. Det är en livlig och aggressiv art som reser de taggiga rygghåren när den oroas. Arten bygger inte bon, utan söker skydd i klippspringor. Arten klättrar inte gärna, och undviker områden över 1 500 m. Födan består av frön, andra växtdelar, frukt och små, ryggradslösa djur som spindlar, mindre insekter, snäckor och, i Egypten, även mänskliga lämningar som mumier.

Fortplantning 
Könsmognaden inträder vid ungefär 2 månaders ålder. Artens biologi är dåligt studerad, men det förefaller som om dess parningsperiod sträcker sig mellan september och januari, eventuellt hela året. I vilket fall får honan 4 till 5 kullar med 1 till 5 förhållandevis väl utvecklade ungar efter 5 till 6 veckors graviditet under parningsperioden. På grund av artens sociala struktur tar fler honor än modern hand om ungarna.

Utbredning 
Artens utbredningsområde ligger i norra Afrika från Marocko och Mauretanien till norra Somalia. Det är uppdelat i tre från varandra skilda populationer. Acomys cahirinus finns även på västra Sinaihalvön.

Källor

Externa länkar 

Taggmöss
cahirinus

Däggdjur i palearktiska regionen
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys cilicicus

Acomys cilicicus är en däggdjursart som beskrevs av Friederike Spitzenberger 1978. Acomys cilicicus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 
En tämligen liten taggmus, med en kroppslängd på 10 till 12 cm exklusive den 9 till 12 cm långa svansen, och en vikt mellan 37 och 48 g. Som alla taggmöss har den en spetsig nos och spetsiga, styva borst på ryggen. Pälsen på ryggen är mörkgrå med dragning åt violett, medan kroppssidorna är ljusbruna och buken blekgul.

Ekologi 
Acomys cilicicus förekommer på kalkklippor nära havet samt på en förfallen bysantinsk kyrkogård med gles, städsegrön vegetation. Litet är känt om arten, men den har troligen samma vanor som Acomys cahirinus, vilken den misstänks vara en synonym för. Se nedan under Status.

Status 
Artens taxonomi är som nämnt omstridd; IUCN betraktade den tidigare som akut hotad ("CR") på grund av dess mycket begränsade utbredning, men eftersom man numera misstänker att den tillhör den utbredda och allmänt förekommande arten Acomys cahirinus kategoriserar man den globalt som otillräckligt studerad ("DD").

Utbredning 
Denna taggmus förekommer mycket sparsamt i ett litet område i södra Turkiet (Kilikien) vid havet.

Källor

Externa länkar 

Taggmöss
cilicicus
Däggdjur i palearktiska regionen
Acomys cineraceus

Acomys cineraceus är en däggdjursart som beskrevs av Leopold Fitzinger och Theodor von Heuglin 1866. Acomys cineraceus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 89 till 116 mm, en svanslängd av 72 till 121 mm och en vikt av 26 till 61 g. Bakfötterna är 13 till 19 mm långa och öronen blir 13 till 18 mm stora. I den mjuka pälsen på ovansidan är några taggar inblandade. Denna gnagare har en svartgrå rygg, mera kanelbruna eller rödbruna kroppssidor och en vit undersida. Under varje öga och bakom varje öra förekommer en liten vit fläck. Även svansen är uppdelad i en mörkare ovansida och en vitaktig undersida. Den är täckt av korta styva hår.

Utbredning och habitat 
Denna taggmus förekommer i östra Afrika från centrala Sudan söderut till norra Uganda och norra Kenya samt österut till norra Somalia. Utbredningsområdet är delat i flera från varandra skilda populationer. I bergstrakter når arten 2000 meter över havet. Habitatet är oftast halvöknar och klippiga områden samt jordbruksmark och trädgårdar.

Ekologi 
Acomys cineraceus är vanligast i områden som ligger 200 till 500 meter över havet. Den söker ofta människans närhet. Arten är aktiv under skymningen eller under natten och den går på marken eller klättrar på klippor. Ungarna föds troligen vid början av den torra perioden eller lite senare. Honan är uppskattningsvis 30 till 35 dagar dräktig och sedan föds upp till 5 ungar per kull. Ungarna är vid födseln ganska bra utvecklade med öppna ögon. De blir efter cirka två månader könsmogna.

Födan utgörs främst av insekter. Som komplement äter djuret andra ryggradslösa djur samt frön och gröna växtdelar.

Källor 

Taggmöss
cineraceus
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys ignitus

Acomys ignitus är en däggdjursart som beskrevs av Guy Dollman 1910. Acomys ignitus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir 92 till 114 mm lång (huvud och bål), har en 70 till 85 mm lång svans och 14,5 till 19 mm långa öron. Bakfötterna är lika långa som öronen. I pälsen på ovansidan är flera taggar inblandade. De är på huvudet, vid axlarna, på sidorna och vid bålens främre del smal och spetsiga. Vid bakre delen av bålen förekommer breda, avplattade taggar. Pälsen på ovansidan är ljus röd- till orangebrun och undersidan är vit. Svansen har en silvergrå grundfärg och några korta hår som är svart på ovansidan och vit på undersidan.

Denna taggmus förekommer i sydöstra Kenya och angränsande regioner av Tanzania. Den vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Habitatet utgörs främst av savanner. Acomys ignitus äter huvudsakligen insekter. I Kenya föredrar gnagaren klippiga områden. Enligt ett dokument hittades Acomys ignitus i Somalia men utan närmare beskrivning av fyndplatsen.

Källor

Externa länkar 

Taggmöss
ignitus
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys kempi

Acomys kempi är en däggdjursart som beskrevs av Guy Dollman 1911. Acomys kempi ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Denna taggmus förekommer i östra Afrika från södra Etiopien och södra Somalia över Kenya till norra Tanzania. Habitatet utgörs av savann i låglandet upp till 700 meter över havet. Arten uppsöker även urbaniserade områden. Den äter främst insekter.

Arten blir 95 till 110 mm lång (huvud och bål), har en 82 till 106 mm lång svans och 15 till 16 mm långa bakfötter (mått från tre exemplar). På ovansidan förekommer styv päls och på bakre delen av bålen är flera 10 mm långa taggar inblandade. Håren på ovansidan är grå vid roten och orange-ljusbrun vid spetsen. Pälsen blir på sidorna ljusare orange och undersidan är täckt av vit päls. På ryggens mitt finns en längsgående mörk linje. Svansen är huvudsakligen täckt av fjäll samt av några glest fördelade styva hår som är svart på ovansidan och vit på undersidan. Fjällen har en gråbrun färg och undersidan är något ljusare.

Acomys kempi vistas gärna i klippiga områden. Två upphittade honor var dräktiga med en respektive med två ungar.

Källor 

Taggmöss
kempi
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys louisae

Acomys louisae är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1896. Acomys louisae ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade. Arten är uppkallad efter Louise Lort Phillips som vara hustru till en brittisk storviltjägare. Hon ordnade den zoologiska samlingen som innehöll gnagarens holotyp.

Acomys louisae blir 90 till 99 mm lång (huvud och bål) och svansen är lite eller tydlig längre. På ovansidan förekommer gråbrun till rödbrun päls och pälsen på undersidan är vit. I ovansidans päls är flera taggar inblandade och fram till kroppssidorna blir taggarna mjukare, ungefär som en borst. Det finns en tydlig gräns mot den mjuka vita pälsen på undersidan. Arten har öron med mörk hud och insidan är täckt av några korta vita hår. Även svansen är uppdelad i en gråbrun ovansida samt en vit undersida.

Denna taggmus förekommer vid Afrikas horn i Somalia och angränsande regioner av Etiopien, Kenya och Djibouti. Arten vistas främst i låglandet. Habitatet utgörs av torra savanner och andra gräsmarker. Acomys louisae äter huvudsakligen insekter.

På grund av tändernas konstruktion som avviker från tänderna av andra arter i samma släkte listas arten vanligen i ett eget undersläkte, Peracomys.

Källor 

Taggmöss
louisae
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys mullah

Acomys mullah är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1904. Acomys mullah ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Denna taggmus förekommer i östra Etiopien, södra Eritrea, Djibouti och norra Somalia. Den förekommer främst i låglandet. I bergstrakter når arten 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av torra och ibland klippiga områden som är glest täckta av gräs och andra växter. Acomys mullah uppsöker även urbaniserade regioner. Den äter främst insekter.

Vuxna exemplar är 10,6 till 13,4 cm långa (huvud och bål) och har en 9,5 till 11,7 cm lång svans. Bakfötterna är 1,5 till 1,8 cm långa och öronen är 1,4 till 1,8 cm stora. Viktuppgifter saknas. Ovansidan är täckt av grå päls med flera taggar inblandade. Fram mot sidorna blir pälsen mer brunaktig och på undersidan förekommer vit päls. Antalet spenar hos honor är två par.

Acomys mullah är nattaktiv och den går främst på marken.

Källor 

Taggmöss
mullah
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys nesiotes

Acomys nesiotes är en däggdjursart som beskrevs av Charles Spence Bate 1903. Acomys nesiotes ingår i släktet taggmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 
En förhållandevis stor taggmus med släktets spetsiga nos och typiska, styva och taggformade borst på ryggen. Längden från nos till svansrot är 10,6 till 13 cm, svanslängden 9 till 12 cm och vikten varierar från 41 till 64 g. Ryggpälsen är gråaktig, sidorna mera brunaktiga och buken smutsigt vit.

Ekologi 
Acomys nesiotes lever på kalkklippor med macchia samt i mindre skogar upp till en höjd av 1 220 m. Den är en skicklig klättrare som söker skydd i klippspringor.

Utbredning 
Arten förekommer bara på Cypern. Möjligen har populationen blivit introducerad av människan.

Taxonomi och status 
Då man misstänker att arten härstammar från införda exemplar av arten Acomys cahirinus har det föreslagits att den ska räknas till denna art. Ifall Acomys nesiotes och Acomys cahirinus listas som goda arter så är de systertaxon. Detta är även skälet till att IUCN kategoriserar den under kunskapsbrist ("DD"); tidigare har man kategoriserat den som nära hotad, och uppger att den, om dess status som egen art skulle säkerställas, skulle komma att få en liknande klassificering. Arten förefaller att ha minskat, med stor anledning på grund av konkurrens från invaderande svartråttor.

Källor 

Taggmöss
nesiotes
Däggdjur i palearktiska regionen