kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dendromus kahuziensis

Dendromus kahuziensis är en däggdjursart som beskrevs av Fritz Dieterlen 1969. Dendromus kahuziensis ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är liten jämförd med andra trädmöss. Pälsen på ovansidan är mörkbrun och det finns en längsgående mörkbrun strimma på huvudets topp och över hela ryggen. Strimman är med cirka 8mm bredare än hos andra släktmedlemmar. Bakom öronen och vid kinderna har Dendromus kahuziensis medelbruna ställen. Pälsen på hakan, på strupen och på bröstet har en vit färg. Huvudet kännetecknas dessutom av svarta ögonringar och av korta rödbruna hår på öronen. Vid framtassen är endast tre tår i mitten full utvecklade. Den första tån är nästan osynlig och den femte tån är liten. Bakfoten femte tå är lång och motsättlig. Däremot är den första tån liten och den saknar klo eller nagel. Svansen är hos arten längst i förhållande till andra kroppsdelar jämförd med andra släktmedlemmar. Den har en ljusare undersida och korta borstar. Kroppslängden (huvud och bål) är 77 till 82 mm, svanslängden är 120 till 132 mm och vikten varierar mellan 10 och 12 g.

Denna gnagare förekommer endemisk i bergstrakten kring berget Kahuzi i östra Kongo-Kinshasa. Individer hittades mellan 1900 och 2100 meter över havet. Utbredningsområdet är dalgångar som är täckta av tropisk skog med tät undervegetation. Ett exemplar hade små växtdelar i magsäcken.

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
kahuziensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus kivu

Dendromus kivu är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1916. Dendromus kivu ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Afrika i Uganda, Rwanda, Burundi och östra Kongo-Kinshasa. Arten vistas i bergstrakter mellan 1300 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs främst av fuktiga gräsmarker. Dendromus kivu hittas även i öppna skogar och i områden med bambu nära träskmarker. Dessutom besöks odlade regioner.

Populationen listas ofta som underart till Dendromus nyasae (utseende etc. beskrivs där).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
kivu
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus lovati

Dendromus lovati är en däggdjursart som beskrevs av De Winton 1900. Dendromus lovati ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 57 till 95 mm, har en ungefär lika lång svans och väger 11 till 23 g. Bakfötterna är cirka 17 mm långa och öronen är ungefär 16 mm stora. Dendromus lovati är den enda arten i släktet egentliga trädmöss med tre längsgående mörka strimmor på ryggen.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Etiopien. Arten vistas i Etiopiens högland mellan 2500 och 3550 meter över havet. Dendromus lovati har sämre förmåga att klättra än de andra arterna i samma släkte. Den lever därför i gräsmarker och uppsöker odlade områden. Individerna är troligen aktiva på natten.

Individerna lever utanför parningstiden antagligen ensam. De gömmer sig på dagen i bergssprickor eller i grästuvor. Troligtvis föds ungarna under den torra perioden.

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
lovati
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus melanotis

Dendromus melanotis är en däggdjursart som beskrevs av Smith 1834. Dendromus melanotis ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Afrika söder om Sahara. Arten hittas bland annat i Liberia och Guinea, i Etiopien och med ett större utbredningsområde i södra Afrika. Dendromus melanotis vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av savanner och andra gräsmarker.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 56 till 86 mm, en svanslängd av 71 till 113 mm och en vikt av 4 till 12 g. Den har 16 till 21 mm långa bakfötter och 12 till 13 mm stora öron. Den mjuka och ulliga pälsen på ovansidan har en brun till rödbrun färg som kan ha några gråaktiga fläckar. Typisk är en mörk längsgående linje på ryggens topp. På undersidan förekommer ljusgrå till vit päls och dessutom finns en vit fläck framför varje öra. Vid framtassarna är tummen och lillfingret små och de används inte när djuret går. Stortån och lilltån har ingen klo utan en nagel. Hos honor förekommer 8 spenar.

Djuret är nattaktivt och vilar på dagen i det klotrunda boet som skapas av gräs och som placeras i buskar eller annan växtlighet cirka en meter över marken. Ibland använder Dendromus melanotis underjordiska håligheter som sovplats. Arten äter nästan uteslutande frön och under vissa tider små ryggradslösa djur. Individer som hölls i samma bur var aggressiva mot varandra. I södra delen av utbredningsområdet sker ungarnas födelse i samband med regntiden. Upphittade honor var dräktiga med 2 till 8 ungar.

Källor

Externa länkar 

 Foto, The American Society of Mammalogists

Råttartade gnagare
melanotis
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus mesomelas

Dendromus mesomelas är en däggdjursart som först beskrevs av Brants 1827.  Dendromus mesomelas ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i södra Afrika från Tanzania till Sydafrika. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter. Dendromus mesomelas har områden med träd och gräsmarker som habitat.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 6,5 till 8,5 cm, en svanslängd av 9,1 till 11,5 cm och en vikt av 9 till 14,5 g. Den har 1,8 till 2,2 cm långa bakfötter och 1,2 till 2,1 cm stora öron. På ovansidan förekommer spräcklig rödbrun päls och i södra delen av utbredningsområdet är den röda andelen ljus (rosa). Pälsens spräckliga utseende skapas av glest fördelade hår med svarta spetsar. En svart strimma sträcker sig längs ryggens topp från axlarna till svansen men den kan vara otydlig. Undersidan och fötterna är täckta av vitaktig päls. Svansen är likaså rödbrun med en ljusare undersida.

Individerna är aktiva på natten och de klättrar i undervegetationen. De äter gräsfrön, gröna växtdelar och ryggradslösa djur. Fortplantningen sker under årets varma månader och per kull föds 2 till 6 ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
mesomelas
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus messorius

Dendromus messorius är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1903. Dendromus messorius ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Populationen infogades i några äldre verk i Dendromus mystacalis men nyare avhandlingar listar Dendromus messorius som art. Båda arter är antagligen nära släkt med Dendromus mesomelas som hittas längre österut och söderut.

Utseende 
Arten blir 6,0 till 6,8 cm lång (huvud och bål), har en 7,2 till 9,5 cm lång svans och väger 7,6 till 10,5 g. Bakfötterna är 1,5 till 1,9 cm långa och öronen är 1,1 till 1,4 cm stora. Pälsen på ovansidan bildas av hår som är mörkgråa vid roten samt i det centrala avsnittet och bruna (liksom en ingefärarot) vid spetsen. En längsgående mörk strimma på ryggens topp saknas eller den är otydlig. Pälsen blir fram mot kroppssidorna ljusare. Den vita pälsen på undersidan är tydlig avgränsad. På öronen förekommer fina hår. Dendromus messorius har vita läppar och en vit strupe. Vid framtassen är tummen och lillfingret nästan obefintliga. Även den första tån vid bakfoten är liten och utrustad med en nagel. Den femte tån är däremot lång och motsättlig. Den bär en klo. På svansen förekommer korta svartaktiga styva hår.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Afrika. Arten hittas i Togo, Benin, Kamerun och östra Kongo-Kinshasa. Den vistas i kulliga områden och bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Dendromus messorius lever i områden med högt gräs.

Ekologi 
Individerna är nattaktiva och de vilar på dagen i sina bon som är ungefär lika stora som en knytnäve. Nästet byggs av sammanvävda växtfibrer och göms i högt gräs eller i andra växter som buskar. Ett dokumenterat näste var konstruerat av fibrer från bananblad och placerat i en förgrening av bananplantan något ovanför marken. Boet användes av en hona som hade tre ungar.

Födan utgörs av gröna växtdelar och av frukter. När honan inte är parningsvillig lever varje exemplar ensam.

Bevarandestatus 
För beståndet är inga hot kända. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Gnagare
messorius
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus mystacalis

Dendromus mystacalis är en däggdjursart som beskrevs av Theodor von Heuglin 1863. Dendromus mystacalis ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Det svenska trivialnamnet klättermus förekommer för arten.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 4,7 till 8,0 cm, en svanslängd av 6,4 till 10,1 cm och en vikt av 4 till 11 g. Bakfötterna är 1,4 till 2,0 cm långa och öronen är 0,7 till 1,8 cm stora. De flesta exemplar har kastanjebrun päls på ovansidan och vitaktig päls på undersidan men det finns även populationer med mer gråaktig päls. Hos brunaktiga exemplar kan en mer eller mindre tydlig (ibland avbruten) mörk strimma förekomma på ryggens topp. Vid framtassen är tummen och lillfingret förminskad och de andra fingrarna är utrustade med långa klor. Även den första tån vid bakfoten är kort men den femte tån är lika lång som de andra tårna och den är motsättlig. Hos Dendromus mystacalis är svansens ovansida mörkare än undersidan.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i östra och södra Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från Etiopien till Angola och Sydafrika. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av savanner och gräsmarker.

Dendromus mystacalis är aktiv på natten och den går på marken eller klättrar i den låga växtligheten som gräs och buskar. Antagligen lever individerna i par och de registrerades även under födosöket tillsammans. Arten äter gröna växtdelar, frön och insekter. Paret bygger bon av gräs som placeras i den låga växtligheten. Ibland används övergivna fågelbon av vävare. Honan föder 3 till 8 ungar per kull.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
mystacalis
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus nyikae

Dendromus nyikae är en däggdjursart som beskrevs av Wroughton 1909. Dendromus nyikae ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Artepitet i det vetenskapliga namnet syftar på bergsplatån Nyika i Malawi och Zambia.

Denna gnagare förekommer i östra och södra Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från Tanzania till Angola och nordöstra Sydafrika. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2200 meter över havet. Dendromus nyikae föredrar skogar som habitatet men den uppsöker även gräsmarker.

En hanne från norra Sydafrika var med svans 17,3 cm lång, svanslängden var 9,4 cm och den vägde 13 g. Andra exemplar når en absolut längd upp till 18 cm. Djuret har cirka 2 cm långa bakfötter och ungefär 1,5 cm stora öron. Allmänt är ovansidans päls gråbrun och undersidans päls vit. Några populationer har inslag av rött på ryggen.

Individerna klättrar i träd och annan växtlighet och de äter gröna växtdelar, frön och insekter. En upphittad hona som fångades vid början av regntiden i november var dräktig med fyra ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
nyikae
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus oreas

Dendromus oreas är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1936. Dendromus oreas ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 6,0 till 7,4 cm, en svanslängd av 8,9 till 10,4 cm och en vikt av 9 till 13 g. Bakfötterna är 1,8 till 2,0 cm långa och öronen är 1,3 till 1,9 cm stora. Typiskt är den svartaktiga längsgående strimman på den bruna ovansidan som sträcker sig från ryggens mitt till svansens start. Flera exemplar har en otydlig strimma. Undersidans päls är rödaktig till gulgrå. Ibland förekommer krämfärgade eller vita fläckar på strupen, bröstet och kring djurets anus. De svartbruna öronen är täckta med fina hår. Den femte tån vid bakfoten är motsättlig och påfallande lång.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer endemisk i Kamerun. Den vistas i bergstrakter mellan 850 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av gräsmarker och bergssavanner. Arten uppsöker även odlade områden.

Ekologi 
Individerna är aktiva på dagen och vistas främst på marken. Dendromus oreas kan vara dag- och nattaktiv. Den vistas ofta i underjordiska bon. En hona var dräktig med fem ungar.

Bevarandestatus 
I framtiden kan gräsätande boskapsdjur som vandrar till högre trakter påverka beståndet negativt. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
oreas
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendromus vernayi

Dendromus vernayi är en däggdjursart som beskrevs av Hill och Carter 1937. Dendromus vernayi ingår i släktet Dendromus och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 6,3 till 7,7 cm och en svanslängd av 8,0 till 8,6 cm. Bakfötterna är cirka 2 cm långa och viktuppgifter saknas. Den långa och mjuka pälsen har på ovansidan en brun till rödbrun färg och undersidan är täckt av gråaktig päls. Även håren på ryggen är gråa nära roten. Dessutom finns en svart längsgående linje på ryggens topp från ryggens centrum till början av svansen. Svansen kan användas som gripverktyg och den har en mörk ovansida samt en ljus undersida. Vid framtassarna är tummen och lillfingret förkrympta och de andra fingrarna är utrustade med långa klor. Vid bakfoten är endast stortån kort och alla andra tår bär klor. Dessutom är den femte tån motsättlig.

Denna gnagare är bara känd från en liten bergstrakt i centrala Angola som ligger cirka 1500 meter över havet. Området var vid upptäckten åkermark och innan fuktig savann.

Källor

Externa länkar 

Råttartade gnagare
vernayi
Däggdjur i etiopiska regionen
Eothenomys

Eothenomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen hamsterartade gnagare.

Beskrivning 

De flesta arterna av släktet förekommer i Kina och vissa arter lever även i andra delar av sydöstra Asien. Habitatet utgörs av bergsängar i bergstrakter som är 1800 till 4400 meter höga.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 13 cm och en svanslängd av 3 till 5,5 cm. Ett exemplar av arten Eothenomys melanogaster vägde 27 gram. Den korta och släta pälsen har på ryggen en rödbrun färg med undersidan är blågrå. I solljus kan pälsen skimra som metall. Även svansen är täckt av korta styva hår och vid spetsen finns en liten tofs. Ungarna föds med svart päls.

Dessa sorkar gräver tunnlar i marken och de kan vara aktiva vid alla dagstider. Beroende på art vistas de mer eller mindre utanför boet. Honor kan troligen para sig hela året och per kull föds en till tre ungar.

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Eothenomys chinensis
 Eothenomys custos
 Eothenomys eva
 Eothenomys inez
 Eothenomys melanogaster
 Eothenomys olitor
 Eothenomys proditor
 Eothenomys regulus
 Eothenomys shanseius

Nyare taxonomiska avhandlingar och IUCN listar Eothenomys eva och Eothenomys inez i ett nytt släkte, Caryomys. Eothenomys regulus och Eothenomys shanseius listas av samma källor i släktet skogssorkar. Dessutom fick släktet Eothenomys tre nya arter.

 Eothenomys cachinus
 Eothenomys miletus
 Eothenomys wardi

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Eothenomys
Eothenomys chinensis

Eothenomys chinensis är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1891.  Eothenomys chinensis ingår i släktet Eothenomys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 110 till 125 mm lång (huvud och bål) och svanslängden är 63 till 76 mm. Djuret har 19 till 24 mm långa bakfötter och 12 till 15 mm långa öron. Ovansidan är täckt av gråbrun päls. Den gråa pälsen på undersidan har på bukens centrum en rosa-ljusbrun skugga. Svansen är uppdelad i en mörkbrun ovansida och en ljusare undersida. Pälsen på ovansidan av händer och fötter är gråbrun.

Denna gnagare förekommer i centrala Kina i provinsen Sichuan. Arten vistas i bergstrakter mellan 1500 och 3000 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar och bergsängar. Eothenomys chinensis fortplantar sig mellan tidiga sommaren och senhösten.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
chinensis
Däggdjur i palearktiska regionen
Eothenomys custos

Eothenomys custos är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1912.  Eothenomys custos ingår i släktet Eothenomys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 81 till 105 mm och en svanslängd av 35 till 59 mm. Den har 16,5 till 20 mm långa bakfötter och 12 till 14 mm stora öron. Ovansidan är täckt av mörkbrun päls och på undersidan förekommer grå päls. Även svansen är uppdelad i en brun ovansida samt en vit undersida. Eothenomys custos är mindre och har en kortare svans (jämförd med bålen) an nära släktingar som Eothenomys chinensis eller Eothenomys wardi.

Denna gnagare förekommer i centrala och södra Kina i provinserna Yunnan och Sichuan. Arten vistas i bergstrakter mellan 2500 och 4800 meter över havet. Den lever vanligen nära vattendrag i regioner som är täckta av skog, buskar, gräs eller bambu. Fortplantningen sker mellan tidiga sommaren och senhösten.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
custos
Däggdjur i palearktiska regionen
Caryomys eva

Caryomys eva är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1911.  Caryomys eva ingår i släktet Caryomys, och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Arten blir 83 till 100 mm lång (huvud och bål), har en 46 till 60 mm lång svans och 15 till 18 mm långa bakfötter. På ovansidan förekommer mörk rödbrun päls och undersidan är täckt av grå päls med ljusbruna hårspetsar. Även svansen är uppdelad i en mörkbrun ovansida och en ljusare brun undersida, men skillnaden kan vara otydlig. På toppen av händer och fötter finns mörkbrun päls.

Denna gnagare förekommer i centrala Kina. Arten vistas de övre delarna av bergstrakter mellan 2600 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar som molnskogar. Caryomys eva äter frön, gräs, unga blad och unga växtskott.

Källor 

Hamsterartade gnagare
eva
Däggdjur i palearktiska regionen
Caryomys inez

Caryomys inez är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1908.  Caryomys inez ingår i släktet Caryomys och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 87 till 94 mm lång (huvud och bål), har en 32 till 42 mm lång svans och 15 till 16 mm långa bakfötter. På ovansidan förekommer brun päls och undersidan är täckt av ljusare brun päls. Även svansen är uppdelad i en mörkbrun ovansida och en ljusbrun undersida. De små öronen är huvudsakligen gömda i pälsen.

Denna sork förekommer i Kina söder om Peking. Arten vistas i regioner som ligger 500 till 2000 meter över havet. Den gräver underjordiska bon i rännor eller ravin som är täckta av växtlighet. Caryomys inez fortplantar sig mellan mars och oktober. En upphittad hona var dräktig med tvillingar.

Källor 

Hamsterartade gnagare
inez
Däggdjur i palearktiska regionen
Eothenomys melanogaster

Eothenomys melanogaster är en däggdjursart som först beskrevs av Milne-Edwards 1871. Eothenomys melanogaster ingår i släktet Eothenomys och familjen hamsterartade gnagare. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 90 till 100 mm lång (huvud och bål) och har en 21 till 42 mm lång svans. Bakfötterna är 15 till 17 mm långa och öronen är 11 till 14 mm stora. Ovansidan är täckt av mörkbrun till svartbrun päls och undersidans hår är grå. Ibland förekommer en ljusbrun eller brun skugga på buken.

Denna gnagare förekommer i centrala och sydöstra Kina samt i angränsande områden av Myanmar och Vietnam. Dessutom finns avskilda populationer på Taiwan och i nordvästra Thailand. Arten vistas i kulliga områden och i bergstrakter mellan 700 och 3000 meter över havet. Habitatet utgörs av tempererade städsegröna skogar och av fuktig varma bergsskogar. Eothenomys melanogaster besöker även jordbruksmark och ängar som ligger nära skogar.

Eothenomys melanogaster gräver bon vid vattendragens strandlinjer.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
melanogaster
Däggdjur i palearktiska regionen
Däggdjur i orientaliska regionen
Eothenomys olitor

Eothenomys olitor är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1911.  Eothenomys olitor ingår i släktet Eothenomys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Vuxna exemplar är 80 till 92 mm långa (huvud och bål), har en 29 till 39 mm långa svans och väger 13 till 15 g. Pälsen har främst en svartbrun färg men undersidan är lite ljusare. På fötterna och på svansen förekommer mörkbruna hår. Öronen är helt svarta. Eothenomys olitor skiljer sig i en avvikande form av molarernas tandkrona från andra släktmedlemmar.

Denna gnagare förekommer i södra Kina, främst i provinsen Yunnan samt i angränsande områden av provinserna Sichuan och Guizhou. Arten vistas i bergstrakter mellan 1800 och 3400 meter över havet. Regionen är täckt av skogar.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
olitor
Däggdjur i palearktiska regionen
Eothenomys proditor

Eothenomys proditor är en däggdjursart som beskrevs av Hinton 1923. Eothenomys proditor ingår i släktet Eothenomys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt med kunskapsbrist. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kroppslängden (huvud och bål) är 105 till 115 mm, svanslängden är 26 till 34 mm och vikten varierar mellan 24 och 30 g. På ovansidan har pälsen en mörkbrun färg och undersidans päls är gråaktig. Arten har svartbruna fötter och en svartbrun svans. Den skiljer sig från Eothenomys olitor i detaljer av tandemaljen på kindtänderna.

Denna gnagare förekommer i södra Kina i gränsområdet mellan provinserna Sichuan och Yunnan. Arten vistas i bergstrakter mellan 2500 och 4200 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsängar och av klippiga områden med glest fördelad växtlighet. Fortplantningen sker under sommaren och hösten.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
proditor
Däggdjur i palearktiska regionen
Clethrionomys regulus

Clethrionomys regulus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1907.  Clethrionomys regulus ingår i släktet skogssorkar och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer främst på Koreahalvön och kanske i angränsande områden av Kina. Arten lever i olika habitat men den föredrar skogar. Ofta hittas den nära vattendrag. I Sydkorea är arten vanligast i lövfällande skogar.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 10 till 11,6 cm, en svanslängd av 3,7 till 5,1 cm och en vikt av 23 till 38 g. Ovansidan är täckt av kanelbrun päls och på undersidan förekommer gråaktig päls. Ungar har allmänt en mörkare pälsfärg. Pälsen blir före vintern längre och mjukare. Honor har fyra par spenar. Clethrionomys regulus kännetecknas av molarer utan rötter.

Källor 

Hamsterartade gnagare
regulus
Däggdjur i palearktiska regionen