kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chrotomys gonzalesi

Chrotomys gonzalesi är en däggdjursart som beskrevs av Rickart och Heaney 1991. Chrotomys gonzalesi ingår i släktet randråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar zoologen Pedro C. Gonzales från Filippinerna.

Arten når en absolut längd av 232 till 293 mm, inklusive en 83 till 105 mm lång svans. Bakfötterna är 34 till 39 mm långa, öronen är 20 till 23 mm stora och vikten ligger vid 70 till 190 g. Ovansidan är täckt av lång och mjuk päls som har en svartaktig färg. Den blir mörkbrun eller mörkgrå fram till sidorna och buken. Hos flera exemplar förekommer en ljusare längsgående strimma på ryggens topp som kan vara ofullständig. Nosen är lite långsträckt. Det finns inga synliga hår på svansen.

Denna gnagare förekommer på berget Isarog på ön Luzon som tillhör Filippinerna. Utbredningsområdet ligger 1350 till 1800 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar. Individerna äter främst daggmaskar.

Källor

Externa länkar 

Randråttor
gonzalesi
Däggdjur i orientaliska regionen
Chrotomys mindorensis

Chrotomys mindorensis är en däggdjursart som beskrevs av Kellogg 1945. Chrotomys mindorensis ingår i släktet randråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på öarna Mindoro och Luzon som tillhör Filippinerna. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar men jordbruksmark och gräsmark uppsöks likaså. Individerna äter främst daggmaskar.

Arten blir 15,5 till 18,6 cm lång (huvud och bål), har en 9,9 till 12,3 cm lång svans och väger 152 till 199 g. Bakfötterna är 3,6 till 4,0 cm långa och öronen är 1,9 till 2,3 cm stora. Liksom andra släktmedlemmar har Chrotomys mindorensis korta kraftiga ben och en ganska tjock svans. Bak- och framfötter är däremot långa och de flesta tår är utrustade med klor. Den mjuka och täta pälsen på ovansidan kännetecknas av tre längsgående strimmor på ryggens topp och sidorna är blek gulbrun med inslag av grått. Den centrala strimman över ryggen är intensiv gulbrun och bredvid förekommer på varje sida en svartbrun till svart strimma. En tydlig gräns mot den silvergråa undersidan med inslag av brun saknas. De tre strimmorna fortsätter framåt till nosen men ringar kring ögonen i avvikande färg saknas. Endast några fina hår täcker de gråa öronen. Svansen har en mörkbrun till svart ovansida och en vit undersida. Vid varje fjäll förekommer tre korta silverfärgade hår. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken.

Chrotomys mindorensis kan vara aktiv på dagen och på natten. Den gräver i marken efter föda.

Källor

Externa länkar 

Randråttor
mindorensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Chrotomys whiteheadi

Chrotomys whiteheadi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1895. Chrotomys whiteheadi ingår i släktet randråttor, och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir med svans 254 till 310 mm lång, svansens längd är 95 till 135 mm och vikten är 105 till 190 g. Djuret har 36 till 40 mm långa bakfötter och 23 till 27 mm stora öron. Bålen är robust och svansen är tjock. Huvudet kännetecknas av små ögon och en lång nos. Ryggens mjuka och täta päls har en svartbrun färg. Dessutom finns en ljus längsgående strimma från huvudet till svansroten. Vuxna exemplar har vanligen en bredare ljus strimma. Jämförd med Chrotomys mindorensis har arten en blekare päls med längre hår. Chrotomys silaceus saknar den ljusa strimman. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 38 kromosomer (2n=38) vad som skiljer den från flera andra gnagare på ön.

Denna gnagare förekommer på ön Luzon som tillhör Filippinerna. Arten vistas i bergstrakter mellan 900 och 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar och trädgårdar men djuret undviker öppna landskap. Individerna äter främst daggmaskar.

Chrotomys whiteheadi delar reviret med flera andra gnagare. Den kan vara dag- och nattaktiv. Arten äter även snäckan Pomacea canaliculata som är ett skadedjur i jordbruksområden. Honor var oftast dräktiga med två ungar.

Några populationer hotas av landskapsförändringar. Allmänt ät arten vanlig förekommande. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Randråttor
whiteheadi
Däggdjur i orientaliska regionen
Coccymys

Coccymys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Dessa råttdjur förekommer på Nya Guinea. De vistas där i bergstrakter som kan vara upp till 3600 meter höga. Habitatet utgörs av fuktiga skogar och bergsängar.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 10 till 12 cm och en svanslängd av 14 till 17 cm. Vikten ligger mellan 26 och 35 gram. Pälsen har på ovansidan en brun färg och buken är ljusare eller gråaktig. Arternas svans är bättre täckt med hår än hos närbesläktade råttdjur som Melomys och Pogonomelomys. Coccymys skiljer sig även i detaljer av skallens och tändernas konstruktion från dessa släkten.

Födan utgörs antagligen uteslutande av växtdelar som blad.

Taxonomi 
Kladogram enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

Arterna listades ursprungligen till släktena Melomys respektive Pogonomelomys och de flyttades 1990 till ett eget släkte. Wilson & Reeder (2005) listar Coccymys i Pogonomys-gruppen inom underfamiljen Murinae där även andra råttdjur från Nya Guinea ingår.

2009 beskrevs ytterligare två arter i släktet.
 Coccymys kirrhos
 Coccymys shawmayeri

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Coccymys ruemmleri

Coccymys ruemmleri är en däggdjursart som först beskrevs av Tate och Archbold 1941.  Coccymys ruemmleri ingår i släktet Coccymys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Taxonomi 
Arten klassificerades efter upptäckten som medlem av släktet Pogonomelomys. Senare flyttades den till ett eget släkte med det vetenskapliga namnet Coccymys. En studie av Guy G. Musser och M. D. Carleton från 1993 infogade en population som ursprungligen hade det vetenskapliga namnet Rattus shawmayeri som synonym i Coccymys ruemmleri. En revision av släktet Coccymys som utfördes 2009 av G. G. Musser och D. P. Lunde visade att skillnaden mellan populationerna är tillräcklig stor så att Coccymys ruemmleri och Coccymys shawmayeri föreställer olika arter. Under samma studie blev med Coccymys kirrhos en tredje art i släktet beskriven.

Utseende 
Coccymys ruemmleri når en kroppslängd (huvud och bål) av 93 till 114 mm, en svanslängd av 122 till 171 mm och en vikt av cirka 34 g. Bakfötterna är 25 till 28 mm långa och deras hud saknar pigment. Fötterna är täckt av vita hår. Den mjuka och täta pälsen på kroppens ovansida har en mörkbrun färg. Undersidans päls är ljusgrå, ibland med krämfärgade eller ljusbruna nyanser. Den för hela släktet typiska mörka ansiktsmasken kring de stora ögonen finns även hos Coccymys ruemmleri. Kännetecknande är dessutom de långa morrhåren som når bakom de 15 till 22 mm långa öronen när de böjs bakåt. Den långa svansen är täckt av små fjäll och fina hår. Svansen har främst en mörk färg men spetsen är vit. Honor har två spenar på buken och fyra spenar vid ljumsken.

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer på Nya Guinea. Arten vistas i bergstrakter mellan 1900 och 4100 meter över havet. Habitatet utgörs av öppna skogar med mossa som undervegetation, av bergsängar och av hed. Individerna gräver underjordiska bon.

Antagligen äter arten frukter, frön och ryggradslösa djur liksom andra släktmedlemmar. Som en möjlig fiende utpekas större sottornuggla.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
ruemmleri
Däggdjur i australiska regionen
Coccymys albidens

Coccymys albidens är en däggdjursart som först beskrevs av Tate 1951.  Coccymys albidens ingår i släktet Coccymys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från en liten region på Nya Guinea. Arten vistas i ett bergsområde som ligger 2800 till 3250 meter över havet. Området är täckt av hed.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
albidens
Däggdjur i australiska regionen
Colomys goslingi

Colomys goslingi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas och Wroughton 1907. Colomys goslingi är ensam i släktet Colomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är nära släkt med två andra släkten av afrikanska råttdjur, Nilopegamys och Zelotomys. De sammanfattas av Wilson & Reeder (2005) i Colomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Colomys goslingi förekommer med flera från varandra skilda populationer i centrala Afrika. Arten når i norr Kamerun och Sydsudan samt i syd norra Angola. Den lever i kulliga områden och i bergstrakter mellan 400 och 3200 meter över havet. Gnagaren vistas oftast vid floder eller vid andra vattenansamlingar i regnskogar. Den hittas även vid vattenställen i savanner och gräsmarker.

Arten blir 10 till 14 cm lång (huvud och bål), har en 13 till 20 cm lång svans och väger 42 till 75 g. Pälsen har på ovansidan en mörkbrun till kanelbrun färg, buken är största delen av extremiteterna är vita. Gränsen mellan dessa två färger är ganska skrap. Vid varje öra förekommer ibland en ljus till vitaktig fläck. Svansen är allmänt glest täckt med hår och bär fjäll. Även på de gråa öronen är håren tunna.

Individerna är aktiva på natten och gräver korta tunnlar vid strandlinjen. De har bra simförmåga och letar ofta i vatten efter föda, bland annat maskar, kräftdjur och vattenlevande insekter. På land äter de mindre ryggradsdjur och några växtdelar.

Enligt de få studier som finns har arten fasta parningstider. Upphittade honor var dräktiga med en till tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
goslingi
Däggdjur i etiopiska regionen
Conilurus

Conilurus är ett släkte av gnagare med två arter som ingår i familjen råttdjur. En art är utdöd.

Dessa gnagare förekommer eller förekom i Australien och på Nya Guinea. De vistas i gräsmarker, buskskogar, vid stranden och i ansamlingar av träd. Individerna klättrar i växtligheten eller går på marken. De är aktiva på natten och vilar i trädens håligheter eller i den täta växtligheten. Conilurus penicillatus bygger bon av växtdelar. Honor kan troligen para sig hela året. Dräktigheten varar 33 till 35 dagar och ungarna är cirka 20 dagar efter födelsen självständiga.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 165 till 200 mm och en svanslängd av 180 till 215 mm. Conilurus albipes hade en mjuk päls och hos Conilurus penicillatus är pälsen mera grov. Pälsens färg är på ovansidan brun till svartbrun och vid buken och fötterna ljusare till vitaktig. Svansen hos Conilurus albipes var likaså mörk på ovansidan och ljusare på undersidan. Den levande arten har antingen en helsvart svans eller svansen är vid roten ljusare. Vid svansens spets finns en tofs.

Conilurus penicillatus hotas av introducerade fiender som hundar samt av konkurrenter som hjortdjur och tamboskap. IUCN listar arten som nära hotad (NT). Conilurus albipes var vanlig under senare 1800-talet och den betraktades till och med som ett skadedjur. Det är inte helt utrett vad som utrotade arten men troligen var tamkatter och betesdjur som förändrade landskapet delaktig.

Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Conilurus albipes, är utdöd
 Conilurus penicillatus

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Conilurus
Conilurus albipes

Conilurus albipes är en utdöd däggdjursart som först beskrevs av Lichtenstein 1829.  Conilurus albipes ingår i släktet Conilurus och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som utdöd. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten påminde med sin yviga svans lite om en ekorre trots att den tillhör råttdjuren. På grund av kroppsfärgen och de stora breda öronen liknade arten även ett hardjur. Conilurus albipes nådde en kroppslängd (huvud och bål) av 23 till 26 cm, en svanslängd av 22 till 24 cm och en vikt av cirka 200 g. Pälsen på ovansidan var lång och mjuk med huvudsakligen grå färg. Hårens spetsar var mörkgrå-bruna. Dessutom var några svarta hår inblandade, likaså med gråbruna spetsar. Gnagaren hade svarta morrhår och smala svarta ögonringar. De flesta exemplar hade en vit undersida samt vita insidor av armar och ben. Svansen var uppdelad i en mörkbrun ovansida och en vitaktig undersida.

Denna gnagare levde i Australien. Artens utbredningsområde sträckte sig över sydvästra South Australia, Victoria, södra och östra New South Wales och möjligen över sydöstra Queensland. Habitatet utgjordes av skogar med eukalyptusträd. En observerad hona hade tre ungar. Individerna var främst nattaktiva och de vilade i underjordiska bon med sin djupaste punkt upp till 60 cm under markytan. Boet fodrades med torra växtdelar.

Arten dog troligen ut på grund av introducerade fiender (tamkatt) och konkurrenter (kaniner, får). De sista levande individerna iakttogs under 1860-talet.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
albipes
Conilurus penicillatus

Conilurus penicillatus är en däggdjursart som först beskrevs av Gould 1842.  Conilurus penicillatus ingår i släktet Conilurus och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en vikt av cirka 150 g. Den har brunaktig päls på ovansidan och vitaktig päls på undersidan. Påfallande är den yviga bakre delen av svansen som oftast är svart. Det finns även exemplar med vit svansspets.

Denna gnagare förekommer i norra Australien och på södra Nya Guinea. En population lever i norra Western Australia och en annan population på Bentinck Island samt på mindre öar som ligger norr om delstaten Queensland. På fastlandet i norra Northern Territory är arten troligen utdöd. Conilurus penicillatus vistas i låglandet och i kulliga områden upp till 60 meter över havet. Habitatet utgörs av öppna skogar med eukalyptusträd och av grässavanner med några buskar.

Individerna klättrar ibland i växtligheten och vilar i trädens håligheter. De äter främst frön samt lite frukter, blad, gräs och ryggradslösa djur. Honor kan para sig flera gånger per år. Dräktigheten varar cirka 36 dagar och sedan föds en till fyra ungar, oftast tre.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
penicillatus
Däggdjur i australiska regionen
Coryphomys buehleri

Coryphomys buehleri är en utdöd gnagare i familjen råttdjur som beskrevs av Schaub 1937.

Coryphomys buehleri listas av Wilson & Reeder (2005) och av IUCN som enda art i släktet Coryphomys. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. En studie från 2010 indikerar att släktet har två arter.

Arten är känd från delvis förstenade kvarlevor som hittades i grottor på ön Flores. Den var betydlig större än nu levande råttdjur. De undre molarerna var till exempel 17,6 till 20,1 mm långa. Enligt studier från 1993 är Coryphomys buehleri närmare släkt med gnagare från Nya Guinea än med andra endemiska råttdjur på Flores. Arten vistades troligen på marken.

Med hjälp av upphittade skelettdelar uppskattas att släktets medlemmar hade en vikt upp till 6 kg. De dog troligen ut för 1000 till 2000 år sedan, när stora delar av skogen avverkades för att skapa jordbruksmark.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
buehleri
Taeromys

Taeromys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Dessa råttdjur lever endemiska på Sulawesi (Celebes). De liknar vanliga råttor i utseende och når en kroppslängd (huvud och bål) av 19 till 25 cm samt en svanslängd av 16 till 31 cm. Den korta och mjuka pälsen har på ovansidan en brun till grå färg, ibland med blå skugga. Vid buken är pälsen ljusbrun till grå. Hos de flesta arterna är främre delen av svansen mörkare än spetsen. Arterna skiljer sig i detaljer av skallens konstruktion från släktet Rattus.

Taeromys vistas i skogar i låglandet och i bergstrakter. De rör sig oftast på marken men kan klättra i växtligheten och de äter frukter, blad och insekter.

Taeromys celebensis är mer trädlevande än de andra arterna och har därför en påfallande lång svans.

Taxonomi, utbredning och status 

Arterna är nära släkt med vanliga råttor (Rattus). Släktet listas därför av Wilson & Reeder (2005) i Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Arter enligt Catalogue of Life:

 Taeromys arcuatus, sydöstra Sulawesi.
 Taeromys callitrichus, norra Sulawesi.
 Taeromys celebensis, Sulawesis norra och sydöstra halvö.
 Taeromys hamatus, centrala Sulawesi.
 Taeromys microbullatus, från sydöstra Sulawesi.
 Taeromys punicans, nordcentrala Sulawesi.
 Taeromys taerae, Sulawesis norra udde.

Taeromys arcuatus och Taeromys celebensis listas som livskraftiga (LC), Taeromys taerae som sårbar (VU), och de övriga med kunskapsbrist (DD).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Taeromys
Taeromys arcuatus

Taeromys arcuatus är en däggdjursart som först beskrevs av George Henry Hamilton Tate och Richard Archbold 1935. Den ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig ("LC"). Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten finns endast i Indonesien.

Beskrivning 
Taeromys arcuatus är en stor råtta med spetsig nos och lång svans. Pälsen på ovansidan är gråbrun med fläckar i rent grått och inblandade mörka täckhår. Sidor och lår är ljusare, och bukpälsens hår är gråbruna med vita spetsar. Fötterna har delvis vitaktig päls, och även den yttre halvan av svansen är vit. Kroppslängden är omkring 20 cm från nos till svansrot, och svansen är drygt 24 cm.

Utbredning 
Arten finns endast i Indonesien, där den lever i en mindre bergsregion på Sulawesis sydöstra halvö, på en höjd mellan 1 500 och 2 000 meter över havet, och dessutom i en nationalpark på centrala Sulawesi.

Ekologi 
Artens habitat utgörs av bergsskogar, träskmarker och trädgårdar. IUCN:s bedömning har skiftat: 2008 var inte utbredningen på centrala Sulawesi känd, den upptäcktes först 2009, och arten klassificerades då under kunskapsbrist. Ännu tidigare (1996) klassificerades den som sårbar ("VU"). Numer listas arten som livskraftig ("LC"). En viss risk för habitatförlust föreligger, men IUCN bedömer den inte som särskilt hög, inte minst som delar av utbredningsområdet ligger i ett skyddat område.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
arcuatus
Däggdjur i orientaliska regionen
Taeromys callitrichus

Taeromys callitrichus är en däggdjursart som först beskrevs av Fredericus Anna Jentink 1878.  Taeromys callitrichus ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten lever på norra Sulawesi. Den vistas i kulliga områden och i bergstrakter mellan 760 och 2260 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar och av tropiska städsegröna skogar. Individerna har löv, frukter och insekter som föda.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
callitrichus
Däggdjur i orientaliska regionen
Taeromys celebensis

Taeromys celebensis är en däggdjursart som först beskrevs av Gray 1867.  Taeromys celebensis ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten lever på norra och östra Sulawesi. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1200 meter över havet. Habitatet utgörs av tropiska städsegröna skogar. Taeromys celebensis klättrar i motsats till andra arter av samma släkte i växtligheten och har därför en påfallande lång svans.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
celebensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Taeromys hamatus

Taeromys hamatus är en däggdjursart som först beskrevs av Miller och Hollister 1921.  Taeromys hamatus ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten lever på centrala Sulawesi. Den vistas i bergstrakter mellan 1280 och 2290 meter över havet. Habitatet utgörs av tropiska städsegröna bergsskogar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
hamatus
Däggdjur i orientaliska regionen
Taeromys punicans

Taeromys punicans är en däggdjursart som först beskrevs av Miller och Hollister 1921.  Taeromys punicans ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från en mindre region på centrala Sulawesi. Dessutom hittades kvarlevor på Sulawesis sydvästra halvö. Individer hittades 1918 i en tropisk städsegrön skog.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
punicans
Däggdjur i orientaliska regionen
Taeromys taerae

Taeromys taerae är en däggdjursart som först beskrevs av Henri Jacob Victor Sody 1932.  Taeromys taerae ingår i släktet Taeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från en mindre region på nordöstra Sulawesi. Individer hittades i ett kulligt område mellan 600 och 800 meter över havet. Gnagaren vistas i skogar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
taerae
Däggdjur i orientaliska regionen
Stochomys longicaudatus

Stochomys longicaudatus är en däggdjursart som först beskrevs av Tycho Fredrik Hugo Tullberg 1893.  Stochomys longicaudatus är ensam i släktet Stochomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 12 till 17 cm och en svanslängd av 18 till 25 cm. Vikten är 45 till 105 gram. På ryggen finns långa grova hår som påminner om pilar som sitter i målet. Detta gav upphov till artens trivialnamn i olika språk, till exempel engelska (target rat) eller tyska (Zielratte). Pälsen färg är på ryggen rödbrun, vid sidorna gråbrun och på buken vitaktig. Svansens och öronen känns nakna men de är täckta av små fina hår.

I motsats till närbesläktade råttdjur har Stochomys longicaudatus fem fingrar och tår samt en nagel vid tummen.

Arten förekommer i västra och centrala Afrika från Togo till Uganda. Habitatet utgörs av regnskogar och dessutom uppsöks oljepalmodlingar.

Individerna är aktiva på natten och vistas främst på marken. De bygger bon av gräs. Födan utgörs av frukter samt av gröna växtdelar och några insekter. Per kull föds två eller tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
longicaudatus
Däggdjur i etiopiska regionen
Sundamys

Sundamys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Dessa gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 18 till 30 cm och en svanslängd av 18 till 37 cm. Vikten varierar mellan 200 och 650 gram. Arterna har på ovansidan en grov brun till gråbrun päls och buken är ljusgrå till vitaktig. Öronen, svansen och fötterna är mörkbruna. Arterna skiljer sig från närbesläktade råttdjur i detaljer av skallens och tändernas konstruktion.

Sundamys förekommer i Sydostasien, bland annat på Malackahalvön, på Borneo, på Sumatra, på Java och på öar som tillhör Filippinerna. De vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av tropiska skogar, ofta nära vattenansamlingar, och av träskmarker.

Individerna är aktiva på natten och de vistas främst på marken. De har även bra simförmåga. Födan utgörs av frukter, gräs, andra växtdelar, insekter, kräftdjur och mindre ryggradsdjur som ödlor. På dagen vilar dessa gnagare i underjordiska bon eller andra gömställen. Fortplantningssättet är främst känt för Sundamys muelleri. Hos denna art föds de flesta ungar mellan juli och september och en kull har upp till nio ungar.

IUCN listar Sundamys maxi som starkt hotad (EN) och de andra två som livskraftig (LC).

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Sundamys infraluteus
 Sundamys maxi
 Sundamys muelleri

Dessutom ingår Sundamys annandalei som tidigare tillhörde släktet råttor.

Arterna är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och därför räknas Sundamys till Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur