kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Melomys cervinipes

Melomys cervinipes är en däggdjursart som först beskrevs av Gould 1852. Den ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av de latinska orden cervinus (kronhjortsfärgad) och pes (fot).

Underarter 
Catalogue of Life listar nedanstående taxon som synonymer, medan många andra forskare erkänner dem som underarter. Stödet för M. cervinipes bunya är dock svagt.
 M. cervinipes albiventer Kellogg, 1945
 M. cervinipes bunya Tate, 1951
 M. cervinipes eboreus Thomas, 1924
 M. cervinipes pallidus Troughton and Le Souef, 1929

Beskrivning 
En liten råtta med en längd  på drygt 11 cm från nos till svansrot, en svanslängd på 16 cm, och en vikt mellan 45 och 110 g. Pälsen på ovansidan varierar från rödbrunaktig till brungråaktig. Fötterna och buksidan är vitaktiga. Svansen är hårlös; karakteristiskt för denna art är att svansens fjäll inte är överlappande, som hos de flesta råttor, utan liggande kant i kant, som i en mosaik.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i östra Australien från sydöstra Kap Yorkhalvön i nordöstra Queensland till regionen kring Sydney i New South Wales. Arten är vanlig i New South Wales, mindre allmän i Queensland. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig, och man identifierar inga hot. Andra auktoriteter listar dock skogsavvekning och katter som möjliga faror för arten.

Ekologi 
Habitatet utgörs av regnskogar, buskage och buskskogar, fuktiga hårdbladsskogar, trädbevuxna träsk, kustskogar och mangrove, gärna med inslag av eldkronearter och ormbunksväxter. Arten är skymningsaktiv och trädlevande. Den försvarar inte sina revir, utan reviren, som har en genomsnittlig storlek på omkring 0,4 hektar, överlappar varandra. Inte heller förefaller det vara någon skillnad på honornas och hanarnas revirstorlek. Bona förläggs vanligtvis i trädens bladverk.

Melomys cervinipes är allätare, och lever på frukt, skott, blommor och insekter. Mycket av maten tas uppe i träden.

Det finns inga avgränsade parningstider, utan ungarna kan födas året om. Efter en dräktighetstid på cirka 38 till 40 dagar föder honan mellan en och tre ungar. De är blinda och outvecklade vid födseln, men utvecklas snabbt. Endast honan tar hand om avkomman.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
cervinipes
Däggdjur i australiska regionen
Protochromys fellowsi

Protochromys fellowsi är en däggdjursart som beskrevs av Hinton 1943. Protochromys fellowsi är ensam i släktet Protochromys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i bergstrakter på östra Nya Guinea. Arten vistas i regioner som ligger 1800 till 2600 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar.

Det vetenskapliga släktnamnet är sammansatt av de grekiska orden proto (framsida), ochro (blek) samt mys (mus) och syftar på de bleka framtänderna. Artepitet hedrar en Mr. Fellows men det noterades inte vad personen var känd för.

Arten listades länge till släktet Melomys. Den har ungefär samma utseende och levnadssätt som medlemmarna av detta släkte. Kroppslängden (huvud och bål) ligger mellan 9 och 19 cm, svanslängden mellan 11 och 20 cm och vikten mellan 30 och 200 g. Liksom Melomys har Protochromys fellowsi en svans som är täckt av fjäll.

Källor 

Råttdjur
Muridae
Däggdjur i australiska regionen
Melomys fraterculus

Melomys fraterculus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1920.  Melomys fraterculus ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Enligt en studie från 2003 bör arten flyttas till ett eget släkte.

Arten är bara känd från en enda individ som hittades på ön Seram som tillhör Indonesien. Djuret hittades i en fuktig skog vid cirka 1800 meter över havet. Det liknar i skallens form mer Melomys-arter från Australien än från Nya Guinea, som ligger närmare.

Källor 

Råttdjur
fraterculus
Däggdjur i australiska regionen
Mammelomys lanosus

Mammelomys lanosus är en däggdjursart som beskrevs av Oldfield Thomas 1922. Den ingår i släktet Mammelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är bildat av det latinska ordet lanosus (ullig).

Beskrivning 
En medelstor råtta med en kroppslängd från nosspets till svansrot på 16 till 17,5 cm (maximalt 19 cm) och en svans som är kortare än kroppen. Pälsen är mjuk och ullig. På den övre delen är pälsen mörkbrun till gulbrun, ljusnande mot bakänden och med en tvär gräns mot den gråvita undersidan. På huvudet är kinderna brungrå, och ögonen har en mörk ring. Svansen är mörk upptill och vit nertill, med en helvit svansspets.

Utbredning 
Denna gnagare är endemisk för bergstrakter på Nya Guinea (Papua Nya Guinea och den indonesiska delen).

Ekologi 
Arten vistas i molnskogar som ligger 1 000 till 3 200 meter över havet. Honan föder bara några få ungar per kull. Lokalt kan arten vara vanlig; den är inte påtagligt hotad, och IUCN har klassificerat den som livskraftig ("LC").

Anmärkningar

Källor 

Råttdjur
Muridae
Däggdjur i australiska regionen
Melomys leucogaster

Melomys leucogaster är en däggdjursart som först beskrevs av Fredericus Anna Jentink 1908. Den ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av de grekiska orden leukos (vit) och gaster (buk).

Beskrivning 
En stor råtta med en längd från nos till svansrot på normalt 15 till 16 cm (maxlängd 20 cm) och en svans på ungefär samma längd som kroppen. Pälsen på ovansidan är mörkbrun, ibland med en rödaktig anstrykning. På sidorna, kinderna och fötternas ovansidor är färgen ljusare, men gränsen mot den helt vita undersidan är skarp. Huvudet är brett, och den nästan helt hårlösa svansen är fjällbeklädd i hela sin längd.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer främst på södra sidan av Nya Guineas centrala bergstrakter men även i spridda förekomster på norra sidan av höglandsområdet. Dessutom har den påträffats på öar utanför kusten.

Ekologi 
Arten förekommer från havsytans nivå till 1 400 meter över havet. Habitatet utgörs av regnskogar där den bor i håligheter i träden, och i lövbon som den konstruerar i Pandanus-träd och -buskar. De havsöar som arten också har påträffats på är emellertid trädlösa.

Per kull föds oftast två ungar.

Då arten har ett förhållandevis stort utbredningsområde, är okänslig för störningar, och är vanligt förekommande, är den klassificerad som livskraftig ("LC") av IUCN.

Källor 

Råttdjur
leucogaster
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys levipes

Paramelomys levipes är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1897.  Paramelomys levipes ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer på östra Nya Guinea. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1200 meter över havet. Habitatet utgörs av träskmarker med många träd och av skogar.

Källor 

Råttdjur
levipes
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys lorentzii

Paramelomys lorentzii är en däggdjursart som först beskrevs av Fredericus Anna Jentink 1908.  Paramelomys lorentzii ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer på södra Nya Guinea. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av galleriskogar, av andra skogar och av trädgrupper i savanner.

Källor 

Råttdjur
lorentzii
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys mollis

Paramelomys mollis är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1913.  Paramelomys mollis ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i bergstrakter på Nya Guinea. Den vistas i regioner mellan 1200 och 2200 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar och av trädgårdar. Individerna går främst på marken. Per kull föds bara en unge.

Källor 

Råttdjur
mollis
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys moncktoni

Paramelomys moncktoni är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1904.  Paramelomys moncktoni ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer på östra Nya Guinea. Den vistas i låglandet och i kulliga områden upp till 700 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar. Individerna går främst på marken. En hona i fångenskap födde en kull med två ungar.

Källor 

Råttdjur
moncktoni
Däggdjur i australiska regionen
Melomys obiensis

Melomys obiensis är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1911.  Melomys obiensis ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på öarna Obi och Bisa som tillhör Moluckerna, Indonesien. Individer av arten fångades i områden med buskar och träd, till exempel trädgårdar. De klättrade i växtligheten eller gick på marken.

Källor 

Råttdjur
obiensis
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys platyops

Paramelomys platyops är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1906.  Paramelomys platyops ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är bildat av de grekiska orden platys (platt) och ops (skepnad/ansikte).

Arten förekommer på Nya Guinea och på Bismarckarkipelagen. Den lever i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Individerna vistas i skogar och de går främst på marken. Per kull föds en unge.

Källor 

Råttdjur
platyops
Däggdjur i australiska regionen
Mammelomys rattoides

Mammelomys rattoides är en däggdjursart som beskrevs av Oldfield Thomas 1922. Den ingår i släktet Mammelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är bildat av den zoologiska beteckningen Rattus (råtta) och det latinska tillägget -eides (liknande).

Beskrivning 
En stor råtta med en största längd från nos till svansrot av 21 cm. Svanslängden är ungefär 75 % av själva kroppens längd. Pälsen är glänsande och mörkt brunaktig på ovansidan, ljusare brun på sidorna samt rödaktig på rygg och huvud med brungråa kinder. Buksidans bakre tredjedel är vit.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer på norra Nya Guinea från östra Papua Nya Guinea till nordvästra delen av den indonesiska provinsen Papua. Arten hittas även på den indonesiska ön Yapen utanför Papuas nordvästra kust.

Ekologi 
Mammelomys rattoides vistas i låglänt skog till låga bergstrakter på höjder mellan 320 och 1 400 meter över havet. Individerna lever i underjordiska bon. Per kull föds en unge.

Arten är vanlig, och inga hot är kända. På grund av detta, och det förhållandevis stora utbredningsområdet, har IUCN klassificerat den som livskraftig ("LC").

Källor

Externa länkar 

 

Råttdjur
Muridae
Däggdjur i australiska regionen
Paramelomys rubex

Paramelomys rubex är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1922. Paramelomys rubex ingår i släktet Paramelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i kulliga områden och bergstrakter på Nya Guinea. Den lever i regioner mellan 900 och 3000 meter över havet. Individerna vistas i tropiska skogar och de går på marken eller klättrar i träd. Per kull föds oftast två ungar.

Källor 

Råttdjur
rubex
Däggdjur i australiska regionen
Melomys rubicola

Melomys rubicola är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1924. Melomys rubicola ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad men den kan mycket väl vara utdöd. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Beskrivning 
Med en kroppslängd (huvud och bål) av 148 till 165 mm och en lika lång eller något längre svans är arten större än andra släktmedlemmar. Pälsen har på ovansidan en rödbrun färg och undersidan är täckt av ljusare päls. Svansens spets kan användas som gripverktyg. Liksom hos andra släktmedlemmar bildar svansens fjäll en mosaik och inga ringar.

Denna gnagare förekom, så vitt är känt, enbart på korallön Bramble Cay som ligger mellan Australien och Nya Guinea. Arten levde där i områden täckta av växtlighet, främst örtängar och i strandvegetation. Dess habitat på ön var bara 2,2 hektar stort. Arten är nattaktiv och på dagen vilar den i grävda håligheter i marken. Arten är mycket lik den närbesläktade Melomys capensis men skiljer sig åt på DNA-nivå och att rubicola har en grövre svans på grund av en annan fjällstruktur. 

Individerna är aktiva på natten och gömmer sig ofta i underjordiska bon eller under bråte. Olika exemplar sågs gnagande på örter och ägg från sköldpaddor vad som troligtvis utgör artens föda. Fortplantningen sker antagligen under årets kyliga månader (juli på södra jordklotet). Uppskattningsvis lever Melomys rubicola upp till två år.

Status och namn 
Arten har inte observerats sedan 2007, trots att den eftersökts av en grupp forskare. I juni 2016 tillkännagav forskare från Queensland's Department of Environment and Heritage Protection, och från University of Queensland att arten bedöms som utdöd och tillägger: "Detta utgör med stor sannolikhet det första kända fallet där ett däggdjur dör ut på grund av antropogen klimatförändring". Området på Bramble Cay där gnagaren förekom är idag ofta översvämmat på grund av höjd havsnivå vilket också lett till erosion. Dock tillägger forskarna att det finns en liten möjlighet att det kan finnas en sedan tidigare okänd population av arten i Papua Nya Guinea, i närheten av Fly rivers deltaområde och så länge inte denna plats är väl utforskad så bör Melomys rubicola av IUCN kategoriseras som "Förmodligen utdöd" (Possibly Extinct).

I viss svensk media har arten omskrivits under trivialnamnet mosaiksvansad råtta. Detta namn är inte officiellt utan ett försök till en översättning av ett synonymt engelskt trivialnamn, nämligen Bramble Cay mosaic-tailed rat.  

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av den botaniska beteckningen Rubus (släkte med björnbär, hallon m.m.) och det latinska ordet colo (bosatt). Det syftar på fyndplatsen på ön Bramble Cay (engelska för björnbärs ö). Ön har däremot fått sitt namn av ett fartyg.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
rubicola
Däggdjur i australiska regionen
Melomys spechti

Melomys spechti är en utdöd däggdjursart som beskrevs av Tim Flannery och Wickler 1990. Melomys spechti ingår i släktet Melomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Fossil från denna gnagare hittade på ön Buka som tillhör Papua Nya Guinea.

Källor 

Råttdjur
spechti
Mesembriomys

Mesembriomys är ett släkte av gnagare som ingår i familjen råttdjur.

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Mesembriomys gouldii
 Mesembriomys macrurus

Det vetenskapliga släktnamnet är sammansatt av de grekiska orden mesembria (middagstid/söder) och mys (mus). Det syftar på europeiska förhållanden (Grekland). I Australien står solen under middagstiden i norr.

Arterna är nära släkt med andra råttdjur från den australiska regionen och de räknas därför till Pseudomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Utbredning 
Dessa gnagare förekommer i västra och norra Australien samt på mindre öar i regionen. De vistas i savanner med trädgrupper eller med glest fördelade träd.

Utseende 
Mesembriomys gouldii är med en kroppslängd (huvud och bål) av 24 till 35 cm, en svanslängd av 27 till 39 cm och en vikt av 430 till 870 gram större än den andra arten som når 19 till 25 cm kroppslängd, 29 till 36 cm svanslängd och 207 till 330 gram vikt. På ovansidan har Mesembriomys gouldii en gulbrun till gulgrå päls medan undersidan är vitaktig. Däremot är artens fötter och främre svans svart. Mesembriomys macrurus har blek brunaktig rygg och liksom den andra arten vitaktig undersida. Den har även vitaktiga fötter. Båda arter har en yvig tofs vid svansens spets. Vid roten är svansen glest täckt med hår och ibland syns fjäll under håren. Alla tår är utrustade med klor men vid bakfötterna är klorna kraftigare.

Individerna är aktiva på natten och klättrar främst i växtligheten. Ibland kommer de ner till marken. De bygger bon av löv och bark som placeras i trädens håligheter. Födan utgörs av frön och nötter samt ibland av andra växtdelar och ryggradslösa djur.

Ekologi 
Honor kan para sig hela året men kort före regntiden föds flest ungar. Dräktigheten varar 43 till 44 dagar och en kull har en till tre ungar. Ungarna föds blinda och de öppnar ögonen efter cirka 11 dagar. Ungefär 42 dagar efter födelsen slutar honan med digivning. Könsmognaden infaller tidigast vid två månaders ålder. Med människans vård kan arterna leva nästan fyra år.

Status 
IUCN listar Mesembriomys gouldii som nära hotad (NT) och Mesembriomys macrurus som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Mesembriomys gouldii

Mesembriomys gouldii är en däggdjursart som först beskrevs av Gray 1843.  Mesembriomys gouldii ingår i släktet Mesembriomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet hedrar naturforskaren John Gould.

Med en kroppslängd av 25 till 31 cm, en svanslängd av 32 till 41 cm och en vikt av 650 till 880 g är Mesembriomys gouldii ett av de största råttdjuren i Australien. På ovansidan förekommer grå päls som kan ha en brun eller rödaktig skugga. Vid slutet av den långa svarta svansen finns en vit tofs. Fötterna är svarta och vid varje öra finns en svart fläck på huvudet. Dessutom har öronen en svartaktig färg.

Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i norra Australien. Den lever i låglandet och i kulliga områden upp till 700 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar som ofta har tät undervegetation.

Individerna går på marken och klättrar i växtligheten. Boet ligger uppe i trädet. Dräktigheten varar 43 eller 44 dagar och sedan föds vanligen tre ungar. Mesembriomys gouldii är aktiv på natten och vilar på dagen i trädens håligheter, i det täta bladverket eller under byggnadernas tak. Den äter främst frukter, blommor och andra växtdelar som kompletteras med några ryggradslösa djur. Honor kan vara brunstiga under alla årstider men de flesta ungar föds under den torra perioden.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
gouldii
Däggdjur i australiska regionen
Mesembriomys macrurus

Mesembriomys macrurus är en däggdjursart som först beskrevs av Peters 1876.  Mesembriomys macrurus ingår i släktet Mesembriomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är bildat av de grekiska orden makros (stor/lång) och oura (svans).

Arten är med en absolut längd (med svans) av cirka 53,5 cm och en vikt av ungefär 260 g en ganska stor gnagare. Den långa svansen kännetecknas av en vitaktig spets som har en tofs. Ovansidan är täckt med ljusbrun päls med en bred strimma från huvudets topp över ryggen till svansens ansats. Strimman är kastanjebrun till guldfärgad.

Arten förekommer i norra delen av den australiska delstaten Western Australia. Habitatet utgörs av tropiska regnskogar som ibland har tät undervegetation, av andra skogar och av gräsmarker. Arten vilar i trädens håligheter eller i bon av sammanvävda växtdelar som göms i kronan av palmliknande växter från släktet Pandanus.

Individerna går på marken och klättrar i växtligheten. De äter frön, frukter, gräs, blad och olika ryggradslösa djur. En kull har två eller sällan tre ungar.

Mesembriomys macrurus hade tidigare ett betydligt större utbredningsområde som även sträckte sig över delar av delstaten Northern Territory. Beståndets minskning orsakades av landskapsförändringar genom betande nötkreatur och konkurrensen med den introducerade svartråttan. Några exemplar faller offer för tamkatter. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

När arten finns kvar i Northern Territory så har populationen där mindre än 250 vuxna exemplar och hela reviret är mindre än 10 km². Delstatens regering listar beståndet i Northern Territory som akut hotat (möjligen utdött).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
macrurus
Däggdjur i australiska regionen
Microhydromys

Microhydromys är ett släkte av gnagare som ingår i familjen råttdjur. 

Följande arter tillhör släktet:
 Microhydromys richardsoni, lever i Nya Guineas bergstrakter.
 Microhydromys argenteus, hittades på södra Nya Guinea, beskrevs 2010 som art.

Tidvis listades arten Pseudohydromys musseri (Flannery, 1989) till släktet men en revision från 2009 flyttade den tillbaka till släktet Pseudohydromys.

Dessa gnagare blir 80 till 108 mm långa (huvud och bål), har en 79 till 101 mm lång svans och väger cirka 9 till 12 g. Pälsen är grå- eller brunaktig på ovansidan och något ljusare vid buken. Hos Microhydromys richardsoni är svansens spets vit. Kännetecknande är de smala och långa övre framtänderna som har rännor. Medlemmarna skiljer sig även genom avvikande detaljer av skallens konstruktion från närbesläktade råttdjur.

Arterna vistas främst på marken och jagar insekter. De är troligen inte vattenlevande som sina närmaste släktingar. Microhydromys är nära släkt med australiska vattenråttor (Hydromys) och med andra råttdjur från den australiska regionen. De sammanfattas i den så kallade Hydromys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Det vetenskapliga släktnamnet är sammansatt av det gammalgrekiska ordet micros (mycket litet) och släktnamnet för australiska vattenråttor.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Microhydromys
Microhydromys richardsoni

Microhydromys richardsoni är en däggdjursart som beskrevs av Tate och Archbold 1941. Microhydromys richardsoni ingår i släktet Microhydromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet hedrar W. B. Richardson som hittade typexemplaret.

Arten förekommer i bergstrakter på Nya Guinea. Den lever i kulliga områden och i bergstrakter mellan 380 och 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar och av trädgrupper i savanner. Individerna går främst på marken.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
richardsoni
Däggdjur i australiska regionen
Pseudohydromys musseri

Pseudohydromys musseri är en däggdjursart som beskrevs av Tim Flannery 1989. Pseudohydromys musseri ingår i släktet Pseudohydromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet hedrar zoologen Archbold Musser.

Denna gnagare är bara känd från en mindre region på norra Nya Guinea. Den hittades där vid 1350 meter över havet i fuktiga skogar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
musseri
Däggdjur i australiska regionen
Eolagurus

Eolagurus är ett släkte av däggdjur. Eolagurus ingår i familjen hamsterartade gnagare.

Beskrivning 

Dessa sorkar förekommer i centrala Asien i Kazakstan, norra Kina och Mongoliet. De vistas där på torra stäpper.

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 10,5 till 22 cm och en svanslängd av 1 till 2 cm. De har en sandfärgad päls på ryggen och en gul- till vitaktig päls på buken. Ibland har håren på ovansidan en svart spets. Eolagurus-arterna skiljer sig dessutom i detaljer av skallens och tändernas konstruktion från närbesläktade sorkar som grålämmeln (Lagurus lagurus).

Individerna är aktiva på dagen och gräver underjordiska bon. De äter frön, rötter och andra växtdelar. Honor kan ha tre kullar per år och en kull har 4 till 10 ungar. Ungarna är redan tre till fyra veckor efter födelsen könsmogna.

Släktet hade under tidig holocen en utbredning som sträckte sig fram till Rumänien. IUCN listar båda arter som livskraftig (LC).

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Eolagurus luteus
 Eolagurus przewalskii

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Eolagurus