Universitetet i Franeker

Universitetet i Franeker (Universiteit van Franeker) (29 juli 1585 – 1811) var ett universitet i Franeker, Friesland, i nutidens Nederländerna. Det var det näst äldsta universitet i Nederländerna, grundat tio år efter universitetet i Leiden med ändamål att utbilda kalvinistiska präster.

Det var även känt som Academiae Franekerensis Frieslands universitet och var en hållplats för många puritaner, på flykt undan biskop William Lauds förföljelse, på sin väg till Amerika. Universitetet hade fyra fakulteter Artes liberales (filosofi, språk och matematik), teologi, juridik och medicin. Till universitetet hörde även en botanisk trädgård.

Ursprungligen hade universitetet ett utmärkt rykte och attraherade studenter från när och fjärran, men efter 1700 vände lyckan. Universitetet upplöstes av Napoleon 1811, tillsammans med universitetet i Harderwijk. År 1815 öppnades läroanstalten åter, men då som ett athenaeum utan universitetsrättigheter; 1843 stängdes även detta.

Framstående professorer och alumni 
 Lieuwe van Aitzema, historiker och diplomat
 Willem Baudartius, teolog
 Balthasar Bekker, teolog
 Court Lambertus van Beyma, politiker
 Govert Bidloo, anatom och livmedikus åt Vilhelm III av England
 Cornelius van Bynkershoek, jurist, president vid Hoge Raad der Nederlanden (Högsta Domstolen)
 Steven Blankaart, läkare och entomolog
 Johannes Bogerman, professor i teologi, ordförande vid Synoden i Dordrecht 
 Sebald Justinus Brugmans, professor i fysik och matematik 1585 
 Pieter Burman den yngre professor i historia 1736-1744
 Petrus Camper, professor i filosofi, anatomi och kirurgi 1750 
 Johannes Coccejus, professor i hebreiska and teologi, 1643
 René Descartes, filosof (student 1629–1630)
 Johannes van den Driesche, professor i orientaliska språk vid Oxford 1575 och i Franeker 1585
 Sicco van Goslinga, statsman och diplomat
 Willem van Haren, poet och politiker
 Onno Zwier van Haren, författare och politiker
 Pieter Harting, professor i medicin 1841, farmakologi och växtfysiologi vid universitetet i Utrecht
 Johann Gottlieb Heineccius professor i juridik 1724–1727
 Daniel Heinsius, student och senare professor vid universitetet i Leiden
 Tiberius Hemsterhuis, professor i grekiska och historia 1720–1740
 Ulrik Huber, professor i juridik och politisk filosof
 Theodorus van Kooten, professor i latin och historia; poet och politiker
 Johann Samuel König, professor i matematik och filosofi 1744–1749
 Sibrandus Lubbertus, professor i teologi 1585-1625
 Johannes Maccovius, professor i teologi 1615, svåger till Saskia van Uylenburgh
 Henricus Antonides Nerdenus, professor i teologi 1585-1614
 Adriaan Metius, matematiker och astronom, professor extraordinarius 1598
 Johannes Mulder, (1769–1810) student och senare professor vid universitetet i Groningen
 Mattheus Brouërius van Nidek poet
 Gerard Noodt professor i juridik 1679-1686
 Jacob Perizonius,  professor i vältalighet och historia 1682-1693
 Murk van Phelsum, läkare 
 Herman Alexander Röell, professor i teologi 
 Peter Stuyvesant, guvernör för Nieuw-Amsterdam
 Jean Henri van Swinden, professor i fysik och filosofi 1766
 Christiaan Hendrik Trotz, professor i juridik 1741
 Jan Valckenaer, jurist, patriot och diplomat
 Lodewijk Caspar Valckenaer, professor i grekiska 1741-1765 
 Johannes Henricus Voorda, professor i juridik 1797-1802
 Vilhelm IV av Oranien, Nederländernas arvståthållare
 Campegius Vitringa den äldre, professor i orientaliska språk och teologi

Referenser
''Denna artikel är helt eller delvis översatt från engelskspråkiga Wikipedia.