kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Turpan

Turpan, även känt som Turfan, är en stad på prefekturnivå i den autonoma regionen Xinjiang i nordvästra Kina. Den ligger omkring 190 kilometer sydost om regionhuvudstaden Ürümqi. 

Turpaen är en oas i nordvästra änden av Turpandepressionen. Det är en mycket gammal anhalt på Sidenvägen; på platsen fann man 1978 mumifierade kroppar daterade till omkring 2000 f.Kr., möjligen efter tokharerna. Nära Turpan låg den forntida staden Gaochang, även känd som Qocho.

Administrativ indelning
Turpan indelas i ett stadsdistrikt  och två härad:

Turpan uppgraderades 16 mars 2015 från prefektur till stad på prefekturnivå. Stadsdistriktet Gaochang fick då sitt nuvarande namn efter att tidigare varit en stad på häradsnivå med namnet Turpan.

Källor

WP:Projekt Kina
Jan Frank

Jan Anders Frank, född 5 september 1947 i Helga Trefaldighets församling i Uppsala, död 16 mars 2004 i Överluleå församling i Norrbottens län, var en svensk officer i armén. 

Frank blev fänrik i armén 1971. Han befordrades till löjtnant år 1973, till kapten 1974, till major 1982, till överstelöjtnant 1988, till överste 1992, överste av första graden 1998 och till generalmajor 2000.

Frank inledde sin militära karriär vid Bodens artilleriregemente. Åren 1980–1988 tjänstgjorde han vid staben i Övre Norrlands militärområde, från 1985 som avdelningschef. Han var 1989–1991 bataljonschef vid Bodens artilleriregemente och tjänstgjorde 1991–1992 på Operationsledningen vid Försvarsstaben. Åren 1992–1994 var han ställföreträdande chef för Bodens artilleriregemente och 1994–1997 ordinarie regementschef. År 1997 tjänstgjorde han internationellt som stabschef vid Nordisk-polska brigaden vid SFOR i Bosnien och Hercegovina. Åren 1998–2000 var han chef för Norra underhållsregementet och 2000–2002 befälhavare för Norra militärdistriktet. Frank avgick 2002, med generalmajors rang.

Frank gifte sig 1974 med Carin Paulsson.

Referenser

Källor
.

Män
Födda 1947
Avlidna 2004
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska militärer under 2000-talet
Generalmajorer i svenska armén
Svenska regementschefer
Militärer från Uppsala
9,3 × 57 mm

9,3 × 57 mm är en kaliber som används för jakt, och som i Sverige tillhör klass 1.

9,3 × 57 mm är en tysk patron som togs fram kring åren runt det förra sekelskiftet. Det är i grunden en 8 × 57 mm som utvidgats i mynningen för att hålla den grövre 9,3 mm kulan. Denna kaliber har varit populär i Sverige vid älgjakt, men användningen har kommit att minska. En anledning torde vara att dess kulbana inte har ansetts som tillräckligt flack, den har kallats för ”Potatiskastaren”, eftersom den skickar iväg en tung kula med relativt låg utgångshastighet på omkring 720 m/sek för 15 grams kulan och 630 m/sek för 18,5 grams, som medför relativt krökt bana med drygt 50 mm som högsta kulbanehöjd vid inskjutning på 150 meters inskjutningsavstånd. Används den på måttliga avstånd anses den som en utmärkt kaliber för jakt på älg. Kulans låga hastighet medför att köttförstöringen blir ganska ringa i jämförelse med exempelvis höghastighetsammunition, samtidigt som kulans tyngd leder till att anslagsenergin ändå blir tillräckligt stor. Det finns de som menar att kulans låga hastighet gör den okänslig för eventuella oavsedda träffar i sly eller grenar, vilket inte dokumenterats fullt ut vid provskjutningar. Av dessa skäl har det förekommit att den har rekommenderats för eftersöksjakt då skotthållen ofta kan vara ringa, medan djurskyddsskäl kan göra det mycket önskvärt att avlossa skott, även om det, exempelvis, skulle finnas sly mellan skytten och djuret.

Källor 

Finkalibrig ammunition
Luis Antonio Tagle

Luis Antonio Tagle, född 21 juni 1957 i Manila, är en filippinsk kardinal i Romersk-katolska kyrkan. Han utnämndes till biskop av Imus 2001 och till ärkebiskop av Manila 2011. Året därpå utsågs han av påve Benedikt XVI till kardinalpräst med San Felice da Cantalice a Centocelle som titelkyrka.

Tagle var en av kardinalelektorerna vid konklaven 2013, och ansågs då trots sina låga ålder som "papabile" alltså valbar som ny påve. 

Den 8 december 2019 utnämnde påve Franciskus Tagle till prefekt för Kongregationen för folkens evangelisering. 

Den 1 maj 2020 upphöjde påve Franciskus Tagle till kardinalbiskop.

Källor
 Catholic Hierarchy

Noter

Externa länkar

Levande personer
Filippinska kardinaler
Romersk-katolska ärkebiskopar
Födda 1957
Män
Personer från Manila
Kardinalbiskopar
Berga minnespark

Berga minnespark, eller Berga skulpturpark, är en skulpturpark i Linköping.

Berga minnespark ligger på ett 4,5 hektar stort område på tidigare Berga gårds marker i Berga i Linköping. Den skapades av i början av 1900-talet av Anton Ridderstad, som var innehavare av Berga gård och grundare av Östergötlands museiförening 1884. Han såg framför sig ett östgötskt Skansen, där minnesparken skulle vara ett inslag.

Parken innehåller fjorton skulpturer.

Skulpturer
Elof av Bjerga (död efter 1305)
Birger jarl
Alfred Nyström
Emelie Amalia Ridderstad
Charlotta Berger
Johan August Malmström 
Publicistmötet 1876
Louis De Geer
Östergötlands läns hushållningssällskap 
Carl Fredrik Ridderstad
Nils Andersson
Sophia Isberg
Adolf Fredrik Lindblad
Moder Svea av Alfred Nyström, brons, 1928, med inskriptionen "På vakt för fosterlandet"

Fotogalleri

Se även
 Lista över offentlig konst i Linköpings kommun

Källor
Berga minnespark

Noter

Bibliografi
Bengt Lundberg och Christer Ridderstad: Minnesparken vid Berga i Östergötland 1983/84, Östergötlands länsmuseum, Linköping 1967, ISSN 0349-0440, sidorna 85–96 

Skulpturparker i Sverige
Kultur i Linköping
Akademiskt konsistorium

Akademiskt konsistorium (latin: consistorium academicum) är en beslutande församling vid ett universitet eller högskola. Vid vissa lärosäten har det funnits ett större konsistorium (consistorium majus) och ett mindre konsistorium (consistorium minus). Konsistoriernas sammansättning och uppgifter har varierat över tid och mellan lärosäten.

Vid Köpenhamns universitet var konsistoriet det högsta beslutande organet och utgjordes fram till år 1788 av samtliga professorer. Konsistoriet lades ned 2003.

Före 1876 utgjordes det större konsistoriet vid Uppsala och Lunds universitet av samtliga ordinarie professorer. Genom 1964 års universitetsstadga avskaffades indelningen i större och mindre konsistorier som då fanns vid universiteten i Uppsala, Lund, Stockholm och Göteborg. Idag används konsistorium som namn för styrelserna vid Uppsala universitet och Karolinska institutet.

Källor 

Academica
Salomos orden

Salomos orden var en riddarorden i Kejsardömet Etiopien instiftad 1874 som en del av Salomos insegels orden. 1922 blev den en separat orden.

Salomodynastin, det gamla kejserliga huset i Etiopien, hävdar sin härkomst från kung Salomo och drottningen av Saba, och sägs ha fött kung Menelik I efter sitt besök hos Salomo i Jerusalem.

Ordenstecken
När kejsar Yohannes IV utdelade orden till amiral sir William Hewett, c. 1884, beskrevs den som "en triangulär guldmedalj med sex ädelstenar".

Referenser

Etiopiska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1930
Albrekt Björnens husorden

Albrekt Björnens husorden, Albrektsorden (), är en riddarorden i fem klasser instiftad den 18 november 1836 till minne av Albrekt Björnen, av hertigarna Henrik av Anhalt-Köthen, Leopold Fredrik av Anhalt-Dessau och Alexander Karl av Anhalt-Bernburg. Namngivaren var förste markgreve av Brandenburg på 1100-talet och stamfar till Anhalts furstehus Askanien. Orden utvidgades 1901 och 1904.

Orden existerar fortfarande som en husorden med Eduard, prins av Anhalt som den nuvarande stormästaren.

Referenser

Tyska husordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1836
Ej längre existerande tyska ordnar
Huset Askanien
Zähringer Löwenorden

Zähringer Löwenorden, Zähringska lejonorden, () var en riddarorden i fem klasser instiftad den 26 december 1812 av storhertig Karl av Baden. Ordenstecknets åtsida visar stamborgen Zähringen och frånsida ett lejon. Ordensbandet är grönt, med orangefärgad infattning.

Referenser

Externa länkar 

Ej längre existerande tyska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1812
Gul klotkaktus

Gul klotkaktus (Gymnocalycium andreae) är en art i klotkaktussläktet och familjen kaktusväxter som har sin naturliga utbredning i den argentinska provinsen Córdoba. Den är tuvbildande. Stammen är vanligtvis klotformad, har mörkt blå- eller svartgrön hud och blir upp till 4,5 centimeter i diameter.

Det vetenskapliga namnet andreae fick arten av Friedrich Bödeker för att hedra Wilhelm Andreae, en kaktussamlare och medlem i tyska kaktussällskapet.

Synonym 
Echinocactus andreae Boed. 1930

Referenser 

Kaktusväxter
Gu Växtindex
Sankt Hubertusorden

Sankt Hubertusorden var den äldsta och förnämsta av de bayerska ordnarna, instiftad den 3 november 1444 (Hubertusdagen) av hertig Gerhard V av Jülich och Berg, förnyad 1708 av kurfurst Johan Wilhelm av Pfalz-Neuburg och 1808 av kung Maximilian I Josef av Bayern. Orden bestod av en klass och räknade endast 12 riddare samt en storkommendör. Dekorationen utgjordes av ett vitemaljerat guldkors med åtta spetsar och gyllene kulor; i korsets vinklar fanns gyllene strålar och över korset en krona. På framsidan var den helige Hubertus omvändelse avbildad, med omskriften, In traw vast ("fast i tro"). Tecknet bars i ett högrött band med gröna kanter, vid galatillfällen i en guldkedja av 42 länkar. Riddarna bar på bröstet dessutom en silverstjärna med strålar. Orden utdelas fortfarande som så kallad husorden till medlemmar av huset Wittelsbach.

Referenser

Externa länkar

Priser och utmärkelser instiftade 1444
Tyska husordnar
Ej längre existerande tyska ordnar
Sankt Georgsorden (olika betydelser)

Sankt Georgsorden kan avse:

 Sankt Georgsorden – rysk riddarorden instiftad 1769 av Katarina den stora
 Sankt Georgsorden (Kungariket Bayern) – instiftad 1729 av kurfurst Karl Albert
 Sankt Mikaels och Sankt Georgsorden – instiftad 1818 av Georg, prinsregent, senare Georg IV av Storbritannien
Sankt Georgsorden (Kungariket Bayern)

Sankt Georgsorden är till rangen Bayerns andra orden, instiftad i sex klasser den 28 mars 1729 av kurfurst Karl Albert, reorganiserad 1871, varvid utövning av barmhärtighetsverk sattes som mål i stället för försvaret av den kristna tron. Ordenstecknet är ett åttauddigt gyllene kors, som på framsidan, på himmelsblå grund, bär bilden av Jungfru Maria och i vinklarna mellan korsets armar har bokstäfverna V. I. B. I. (Virgini immaculatæ Bavaria immaculata; "Åt den obefläckade jungfrun det obefläckade Bajern"). På baksidan har det Sankt Georgs bild på röd grund och i vinklarna bokstäverna I. V. P. F. (Justus ut palma florebit; "Den rättfärdige skall grönska som palmen"); bandet är himmelsblått, med en vit och en mörkblå kant, och stjärnan är fäst genom ett lejonhuvud.

Referenser

Tyska husordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1729
Ej längre existerande tyska ordnar
Sankt Göran
Max-Josefsorden

Max-Josefsorden () är en orden i tre klasser instiftad den 1 januari 1806 av kung Maximilian I Josef av Bayern till belöning för bragder i krig. Den medför personligt adelskap, och ett antal innehavare åtnjuter årsunderhåll. Ordenstecknet består av ett gyllene, vitemaljerat, åttauddigt kors, vars vinklar utfylls av gyllene strålar, samt en blå mittsköld med bokstäverna M. J. K. (Max Joseph, König) på framsidan och latinska inskriften Virtuti pro patria ("Åt dem, som tappert stridit för fosterlandet") på baksidan. Bandet är i mitten svart, för övrigt vitt och blått.

Referenser

Externa länkar

Ej längre existerande tyska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1806
Rullgardinen

Rullgardinen är en svensk TV-film från 1970 i regi av Christian Lund.

Handling 
Filmen handlar om vådan av centraldirigerad demokrati på arbetsplatsen. Herr Gren sätter upp en rullgardin på sitt arbetsrum och upptäcker hur farligt det kan vara att ha egna uppfattningar i trivselfrågor.

Rollista 
 Håkan Serner – Herr Gren
 Roland Hedlund – Turemo
 Leif Liljeroth – Svehnert
 Arne Källerud – Mittfeldt
 Gun Robertson – Högtalarrösten
 Bengt Planerot – Springgrabben
 Yvonne Lombard – Kuratorn

Referenser

Fotnoter

Webbkällor 

Svenska TV-filmer
Svenska dramafilmer
Filmer 1970
Svenskspråkiga filmer
Oppunda och Villåttinge domsaga

Oppunda och Villåttinge domsaga var en domsaga i Södermanlands län. Den bildades den 1 januari 1879 (enligt beslut den 18 maj 1878) genom delningen av Kungadömets domsaga och upplöstes 1971 i samband med tingsrättsreformen i Sverige. Domsagan överfördes då till Katrineholms tingsrätt.

Till och med 1936 kallades domsagan Oppunda och Villåttinge häraders domsaga.

Kansliorten var Katrineholm och tingsställen var Katrineholm (1959: måndagar samt varannan tisdag med början tisdagen efter första måndagen) och Malmköping (1959: övriga tisdagar med början veckan efter första tinget i Katrineholm). Ting med tremansnämnd fanns i Katrineholm (1959: första måndagen i augusti) och Malmköping (1959: tredje måndagen i augusti).

Domsagan lydde under Svea hovrätts domkrets.

Tingslag
Antalet tingslag var först två men minskades till ett den 1 januari 1948 (enligt beslut den 10 juli 1947) då Oppunda tingslag och Villåttinge tingslag slogs ihop för att bilda Oppunda och Villåttinge domsagas tingslag.

Från 1879
Oppunda tingslag
Villåttinge tingslag

Från 1948
Oppunda och Villåttinge domsagas tingslag

Häradshövdingar

Källor
 

Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Katrineholms tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter

Noter

Historiska domsagor i Södermanlands län
Kungadömets domsaga

Kungadömets domsaga utgjorde 1680-1879 en domsaga i Södermanlands län före 1861 benämnd Oppunda, Villåttinge, Jönåkers, Rönö och Hölebo häraders domsaga.

Administrativ historik
Kungadömets domsaga bildades 1680 och upphörde 31 december 1878 då den delades upp i Nyköpings domsaga och Oppunda och Villåttinge domsaga.

Domsagan lydde under Svea hovrätt. Fem tingslag låg under domsagan.

Tingslag
Hölebo tingslag
Jönåkers tingslag 
Rönö tingslag 
Oppunda tingslag
Villåttinge tingslag

Häradshövdingar
1680–1691 Johan von Bysing
1692–1717 Lennart Ekebom (Ekfelt)
1717–1733 Johan Kloo
1733–1750 Olof Montan
1750–1762 Bengt Bergman
1762–1775 Johan Peter Gripenbjelke
1775–1782 Erik Uggla
1782–1821 Paul von Jacobsson
1821–1840 Carl Törnebladh
1841–1876 Henrik Helleday

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik

Noter

Historiska domsagor i Södermanlands län
Oppunda tingslag

Oppunda tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och i Oppunda och Villåttinge domsaga (före 1879 i Kungadömets domsaga). Tingsplats var från 1881  Katrineholm, innan dess Stensjö.

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 1 januari 1948 i Oppunda och Villåttinge domsagas tingslag.

Ingående områden
Tingslaget omfattade Oppunda härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Katrineholms tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Södermanlands län
Villåttinge tingslag

Villåttinge tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och i Oppunda och Villåttinge domsaga (före 1879 i Kungadömets domsaga). Tingsplats var från 1790 Malmköping. 

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 1 januari 1948 i Oppunda och Villåttinge domsagas tingslag.

Ingående områden
Tingslaget omfattade Villåttinge härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Katrineholms tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Södermanlands län
Bayerska kronorden

Bayerska kronorden () var en orden i fyra klasser instiftad den 19 maj 1808 av kung Maximilian I Josef av Bayern. Den utdelades för civila förtjänster. Ordens motto var Virtus et Honos ("Mod och ära"). Orden delades först ut i tre klasser: storkorset, kommendör och riddare, men 1855 tillsattes graden storkommendör. Två medaljer för meriter i silver och guld delades också ut.

Referenser

Ej längre existerande tyska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1808
Maximiliansorden för konst och vetenskap

Maximiliansorden för konst och vetenskap () är en orden i en klass instiftad den 28 november 1853 av kung Maximilian II av Bayern. Orden har en avdelning för lärde, en annan för konstnärer (inte över 100). Ordenstecknet är ett mörkblått emaljerat, vitkantat gotiskt, krönt kors med en stråle i var och en av de fyra vinklarna samt i mitten en purpurkantad, krönt sköld med stiftarens bild på framsidan och olika emblem för de två klassavdelningarna på baksidan, det hela omgivet av en gyllene lager- och eklöfskrans. Orden bärs kring halsen i ett blått band med vita kanter.

Referenser

Tyska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1853
Nyköpings domsagas tingslag

Nyköpings domsagas tingslag var ett tingslag i Södermanlands län i landskapet Södermanland.

Tingslaget bildades den 1 januari 1948 (enligt beslut den 10 juli 1947) genom av ett samgående av Daga tingslag, Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag och Trosa rådhusrätt (enligt beslut den 18 juli 1947). 1971 upplöstes tingslaget och verksamheten överfördes till Nyköpings tingsrätt.

Nyköpings rådhusrätt avskaffades den 1 januari 1969 och Nyköpings stad uppgick därmed i tingslaget.

Tingslaget ingick i Nyköpings domsaga, bildad 1879.

Kommuner 
Tingslaget bestod av följande kommuner den 1 januari 1952:
Björkviks landskommun
Daga landskommun
Gnesta landskommun
Hölö landskommun
Jönåkers landskommun
Oxelösunds stad
Rönö landskommun
Stigtomta landskommun
Svärta landskommun
Trosa stad
Tunabergs landskommun
Tystberga landskommun
Vagnhärads landskommun

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Södermanlands län
Nyköpings domsaga

Nyköpings domsaga utgjorde 1879-1971 en domsaga i Södermanlands län.

Administrativ historik
Nyköpings domsaga  bildades den 1 januari 1879 (enligt beslut den 18 maj 1878) genom delning av Kungadömets domsaga och upplöstes 1971 i samband med tingsrättsreformen i Sverige. Domsagan överfördes då till Nyköpings tingsrätt.

Domsagan lydde under Svea hovrätt. Som mest låg fyra tingslag under domsagan men detta antal minskades i etapper. När domsagan upphörde 1971 löd under den bara ett tingslag.

Domsagan fick först namnet Jönåkers, Rönö och Hölebo domsaga men enligt beslut den 25 oktober 1878 skulle Daga tingslag, som tidigare tillhört Livgedingets domsaga, också tillhöra domsagan som istället fick namnet Nyköpings domsaga.

Tingslag
Daga tingslag till 1948
Hölebo tingslag till 1914-09-01
Jönåkers tingslag till 1911
Rönö tingslag till 1911
Jönåkers och Rönö tingslag 1911-1914-09-01
Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag 1914-09-01-1948
Nyköpings domsagas tingslag från 1948

Häradshövdingar

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik

Noter

Historiska domsagor i Södermanlands län
Heliga Elisabetsorden

Heliga Elisabetsorden () var en orden i en klass instiftad den 18 oktober 1766 av kurfurstinnan Elisabet Augusta av Sulzbach.

Referenser

Ej längre existerande tyska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1766
Teresiaorden

Teresiaorden () var en kvinnoorden i Kungariket Bayern instiftad den 12 december 1827 av drottning Teresia. Orden fortsätter idag att fungera som ett hederssamfund som tillhör prinsessorna i Huset Wittelsbach samt andra damer från adliga bayerska familjer.

Referenser

Externa länkar

Priser och utmärkelser instiftade 1827
Tyska husordnar
Ej längre existerande tyska ordnar
Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag

Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och Nyköpings domsaga, bildat den 1 september 1914 (enligt beslut den 29 augusti 1913 och den 18 april 1914) genom sammanslagning av Hölebo tingslag och Jönåkers och Rönö tingslag. Tingslaget upplöstes den 1 januari 1948 (enligt beslut den 10 juli 1947) och dess verksamhet överfördes till Nyköpings domsagas tingslag.

Tingsställe var i Nyköping och tingshuset uppfördes 1909-1910 och invigdes den 16 januari 1911.

Ingående områden
Tingslaget omfattade häraderna Hölebo, Jönåker och Rönö.

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Södermanlands län
Jönåkers och Rönö tingslag

Jönåkers och Rönö tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och Nyköpings domsaga, bildat den 1 januari 1911 (enligt beslut den 31 augusti 1910). Tingslaget upplöstes den 1 september 1914 (enligt beslut den 29 augusti 1913 och den 18 april 1914) när det slogs ihop med Hölebo tingslag för att bilda Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag.

Tingsställe var i Nyköping och tingshuset uppfördes 1909-1910 och invigdes den 16 januari 1911.

Ingående områden
Tingslaget omfattade häraderna Jönåker och Rönö. Ingående kommuner/socknar framgår av artiklarna om häradernas tingslag (och av det efterföljande tingslaget).

Källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Södermanlands län
Rönö tingslag

Rönö tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och i Nyköpings domsaga. Tingsplats var till 1910 i Sättersta socken. 

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 1911 i Jönåkers och Rönö tingslag (från 1 september 1914 ombildat till Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag).

Ingående områden
Tingslaget omfattade Rönö härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

tingslag i Södermanlands län
Afrikanska stjärnans orden

Afrikanska stjärnans orden (, ) var en belgisk riddarorden i sex klasser instiftad den 30 december 1888 av kung Leopold II i sin egenskap som härskare av Kongostaten och delades ut för tjänster till Kongo och för "främjande av afrikansk civilisation i allmänhet". Den införlivades i det belgiska ordenssystemet den 10 oktober 1908 efter Belgiens annektering av Kongostaten. Ordens motto är Travail et Progrès (franska: "arbete och utveckling"). Kungen av Belgien är dess stormästare. Även om Kongo inte längre är en belgisk koloni, anses den fortfarande vara en belgisk orden.

Orden delas ut genom ett kungligt dekret. Efter Kongos självständighet 1960 delas den inte längre ut (även om den fortfarande finns).

Galleri

Referenser

Externa länkar

Belgiska ordnar
Priser och utmärkelser instiftade 1888
Hölebo tingslag

Hölebo tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och i Nyköpings domsaga. Tingsplats var till 1911 rådhuset i Trosa. 

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 1 september 1914 i Jönåkers, Rönö och Hölebo tingslag.

Ingående områden
Tingslaget omfattade Hölebo härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Södermanlands län
Daga tingslag

Daga tingslag var ett tingslag i Södermanlands län och i Nyköpings domsaga (före 1879 i Livgedingets domsaga). Tingsplats var från 1909 Gnesta. 

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 1 januari 1948 i Nyköpings domsagas tingslag.

Ingående områden
Tingslaget omfattade Daga härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Eskilstuna tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nyköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

tingslag i Södermanlands län