kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Amphientomidae

Amphientomidae är en familj av insekter. Amphientomidae ingår i överfamiljen Amphientomoidea, ordningen stövsländor, klassen egentliga insekter, fylumet leddjur och riket djur. Enligt Catalogue of Life omfattar familjen Amphientomidae 3 arter. 

Amphientomidae är enda familjen i överfamiljen Amphientomoidea. 

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Källor

Externa länkar 

Stövsländor
Amphientomidae
Lithoseopsis

Lithoseopsis är ett släkte av insekter. Lithoseopsis ingår i familjen Amphientomidae. 

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Källor

Externa länkar 

Stövsländor
Lithoseopsis
Lithoseopsis hellmani

Lithoseopsis hellmani är en insektsart som först beskrevs av Edward L. Mockford och Gurney 1956.  Lithoseopsis hellmani ingår i släktet Lithoseopsis och familjen Amphientomidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Stövsländor
hellmani
Lithoseopsis hystrix

Lithoseopsis hystrix är en insektsart som först beskrevs av Edward L. Mockford 1974.  Lithoseopsis hystrix ingår i släktet Lithoseopsis och familjen Amphientomidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Stövsländor
hystrix
Stimulopalpus japonicus

Stimulopalpus japonicus är en insektsart som beskrevs av Günther Enderlein 1906. Stimulopalpus japonicus ingår i släktet Stimulopalpus och familjen Amphientomidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Stövsländor
japonicus
Bryopsocus

Bryopsocus är ett släkte av insekter. Bryopsocus ingår i familjen Bryopsocidae. 

Bryopsocus är enda släktet i familjen Bryopsocidae. 

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Källor

Externa länkar 

Stövsländor
Bryopsocus
Bryopsocus angulatus

Bryopsocus angulatus är en insektsart som först beskrevs av Courtenay N. Smithers 1969.  Bryopsocus angulatus ingår i släktet Bryopsocus och familjen Bryopsocidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stövsländor
angulatus
Bryopsocus townsendi

Bryopsocus townsendi är en insektsart som först beskrevs av Courtenay N. Smithers 1969.  Bryopsocus townsendi ingår i släktet Bryopsocus och familjen Bryopsocidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stövsländor
townsendi
Släthuvad boklus

Släthuvad boklus (Liposcelis keleri) är en insektsart som beskrevs av Albert Günther 1974. Släthuvad boklus ingår i släktet Liposcelis, och familjen boklöss. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Boklöss
Fjunhuvad boklus

Fjunhuvad boklus (Liposcelis pubescens) är en insektsart som beskrevs av Edward Broadhead 1947. Fjunhuvad boklus ingår i släktet Liposcelis, och familjen boklöss. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Boklöss
Badonnelia

Badonnelia är ett släkte av insekter som beskrevs av John Victor Pearman 1953. Badonnelia ingår i familjen skölddammlöss.

Släktet innehåller bara arten Badonnelia titei. Badonnelia är enda släktet i familjen Sphaeropsocidae.

Källor

Externa länkar 

Skölddammlöss
Badonnelia
Skölddammlus

Skölddammlus (Badonnelia titei) är en insektsart som beskrevs av John Victor Pearman 1953. Skölddammlus ingår i släktet Badonnelia, och familjen skölddammlöss. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Skölddammlöss
Skuggstövslända

Skuggstövslända (Bertkauia lucifuga) är en insektsart som först beskrevs av Jules Pièrre Rambur 1842.  Skuggstövslända ingår i släktet Bertkauia, och familjen dunhornstövsländor. Arten är vanlig i stora delar av Europa, och reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar
Bilder på skuggstövslända

Dunhornstövsländor
Caecilius (djur)

Caecilius är ett släkte av insekter som beskrevs av Curtis 1837. Caecilius ingår i familjen fransvingestövsländor.

Släktet innehåller bara arten Caecilius fuscopterus.

Källor

Externa länkar 

Fransvingestövsländor
Frackstövslända

Frackstövslända (Caecilius fuscopterus) är en insektsart som först beskrevs av Pierre André Latreille 1799.  Frackstövslända ingår i släktet Caecilius, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Dynstövslända

Dynstövslända (Valenzuela corsicus) är en insektsart som först beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1882.  Dynstövslända ingår i släktet Valenzuela, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Barrfransvingeslända

Barrfransvingeslända (Valenzuela despaxi) är en insektsart som först beskrevs av André Badonnel 1936.  Barrfransvingeslända ingår i släktet Valenzuela, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Risfransvingeslända

Risfransvingeslända (Valenzuela gynapterus) är en insektsart som först beskrevs av Tetens 1891.  Risfransvingeslända ingår i släktet Valenzuela, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Enbuskstövslända

Enbuskstövslända (Valenzuela piceus) är en insektsart som först beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1882.  Enbuskstövslända ingår i släktet Valenzuela, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Enderleinella

Enderleinella är ett släkte av insekter som beskrevs av André Badonnel 1932. Enderleinella ingår i familjen fransvingestövsländor.

Släktet innehåller bara arten Enderleinella obsoleta.

Källor 

Fransvingestövsländor
Enderleinella
Bullnosstövslända

Bullnosstövslända (Enderleinella obsoleta) är en insektsart som först beskrevs av Stephens 1836.  Bullnosstövslända ingår i släktet Enderleinella, och familjen fransvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransvingestövsländor
Stenopsocus

Stenopsocus är ett släkte av insekter som beskrevs av Hagen 1866. Stenopsocus ingår i familjen glasvingestövsländor. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Glasvingestövsländor
Stenopsocus
Lövglasvingeslända

Lövglasvingeslända (Stenopsocus immaculatus) är en insektsart som först beskrevs av Stephens 1836.  Lövglasvingeslända ingår i släktet Stenopsocus, och familjen glasvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Glasvingestövsländor
Barrglasvingeslända

Barrglasvingeslända (Stenopsocus lachlani) är en insektsart som beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1880. Barrglasvingeslända ingår i släktet Stenopsocus, och familjen glasvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Glasvingestövsländor
Praktstövslända

Praktstövslända (Stenopsocus stigmaticus) är en insektsart som först beskrevs av Ludwig Imhoff och Jonas David Labram 1842.  Praktstövslända ingår i släktet Stenopsocus, och familjen glasvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Glasvingestövsländor
Kolbia

Kolbia är ett släkte av insekter som beskrevs av Philipp Bertkau 1882. 

Kolbia ingår i familjen tjockkantsstövsländor. Släktet innehåller bara arten Kolbia quisquiliarum. Kolbia är enda släktet i familjen Amphipsocidae.

Källor 

Tjockkantsstövsländor
Kolbia
Tjockkantsstövslända

Tjockkantsstövslända (Kolbia quisquiliarum) är en insektsart som beskrevs av Philipp Bertkau 1882. 

Tjockkantsstövslända ingår i släktet Kolbia, och familjen tjockkantsstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Tjockkantsstövsländor
Brunvingad sorgstövslända

Brunvingad sorgstövslända (Peripsocus didymus) är en insektsart som beskrevs av Ulrich Roesler 1939. Brunvingad sorgstövslända ingår i släktet Peripsocus, och familjen sorgstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Sorgstövsländor
Parvelsorgstövslända

Parvelsorgstövslända (Peripsocus parvulus) är en insektsart som beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1880. Parvelsorgstövslända ingår i släktet Peripsocus, och familjen sorgstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Sorgstövsländor
Ivana Loudová

Ivana Loudová, född 8 mars 1941 i Chlumec nad Cidlinou, död 25 juli 2017 i Prag, var en tjeckisk kompositör.

Loudová studerade vid Prags konservatorium och Akademien för musik och de dramatiska konsterna under Miloslav Kabeláč och Emil Hlobil. Hon studerade senare vid Centre Bourdan i Paris under Olivier Messiaen och André Jolivet. Hon skrev orkester- och kammarmusik, samt vokalmusik och musik för film och scen. Hon erhöll ett hedersomnämnande i Mannheim för kompositionen Rapsodi i svart, och vann på Guido d'Arezzo-tävlingen i Italien 1978, 1980 och 1984. Inom körmusikens område skrev hon en Vokalsymfoni (1965), och senare även barnkörverk, som den prisbelönta Lilla julkantaten. Hon skrev också musik för American Wind Symphony Orchestra, liksom andra orkesterverk. Från 1992 undervisade Loudová i komposition vid Akademien för musik och de dramatiska konsterna i Prag.

Referenser 

Tjeckiska klassiska kompositörer
Kvinnor
Födda 1941
Avlidna 2017
Tjeckiska musiker under 1900-talet
Personer från Chlumec nad Cidlinou
Bredlobad sorgstövslända

Bredlobad sorgstövslända (Peripsocus consobrinus) är en insektsart som beskrevs av John Victor Pearman 1951. Bredlobad sorgstövslända ingår i släktet Peripsocus, och familjen sorgstövsländor. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är ruderatmarker, vägrenar och banvallar.

Källor 

Sorgstövsländor
Hedstövslända

Hedstövslända (Hemineura dispar) är en insektsart som beskrevs av Tetens 1891. Hedstövslända ingår i släktet Hemineura, och familjen fransgaffelstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransgaffelstövsländor
Pseudopsocus

Pseudopsocus är ett släkte av insekter som beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1882. Pseudopsocus ingår i familjen fransgaffelstövsländor.

Kladogram enligt Dyntaxa:

Källor

Externa länkar 

Fransgaffelstövsländor
Pseudopsocus
Ekkryplus

Ekkryplus (Pseudopsocus fusciceps) är en insektsart som först beskrevs av Reuter 1893.  Ekkryplus ingår i släktet Pseudopsocus, och familjen fransgaffelstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransgaffelstövsländor
Tallkryplus

Tallkryplus (Pseudopsocus rostocki) är en insektsart som beskrevs av Hermann Julius Kolbe 1882. Tallkryplus ingår i släktet Pseudopsocus, och familjen fransgaffelstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Fransgaffelstövsländor
Fläckig gluggmärkeslända

Fläckig gluggmärkeslända (Philotarsus parviceps) är en insektsart som beskrevs av Ulrich Roesler 1954. Fläckig gluggmärkeslända ingår i släktet Philotarsus, och familjen gluggmärkestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Gluggmärkestövsländor
Gråögd kalvingeslända

Gråögd kalvingeslända (Mesopsocus helveticus) är en insektsart som beskrevs av Charles Lienhard 1977. Gråögd kalvingeslända ingår i släktet Mesopsocus, och familjen kalvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Kalvingestövsländor
Svartpannad kalvingeslända

Svartpannad kalvingeslända (Mesopsocus fuscifrons) är en insektsart som beskrevs av Martin Meinander 1966. 

Svartpannad kalvingeslända ingår i släktet Mesopsocus och familjen kalvingestövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Kalvingestövsländor
Blankryggad stövslända

Blankryggad stövslända (Amphigerontia intermedia) är en insektsart som först beskrevs av Tetens 1891.  Blankryggad stövslända ingår i släktet Amphigerontia, och familjen storstövsländor. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är tallkärr.

Källor 

Storstövsländor
Högcellsstövslända

Högcellsstövslända (Blaste conspurcata) är en insektsart som först beskrevs av Jules Pièrre Rambur 1842.  Högcellsstövslända ingår i släktet Blaste, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Neopsocopsis

Neopsocopsis är ett släkte av insekter som beskrevs av André Badonnel 1936. Neopsocopsis ingår i familjen storstövsländor.

Släktet innehåller bara arten Neopsocopsis hirticornis.

Källor

Externa länkar 

Storstövsländor
Neopsocopsis
Fjunig storstövslända

Fjunig storstövslända (Neopsocopsis hirticornis) är en insektsart som först beskrevs av Reuter 1893.  Fjunig storstövslända ingår i släktet Neopsocopsis, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Mörkvingad jättestövslända

Mörkvingad jättestövslända (Metylophorus nebulosus) är en insektsart som först beskrevs av Stephens 1836.  Mörkvingad jättestövslända ingår i släktet Metylophorus, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar 

Storstövsländor
Psococerastis

Psococerastis är ett släkte av insekter som beskrevs av John Victor Pearman 1932. Psococerastis ingår i familjen storstövsländor. 

Släktet innehåller bara arten Psococerastis gibbosa.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Storstövsländor
Psococerastis
Klarvingad jättestövslända

Klarvingad jättestövslända (Psococerastis gibbosa) är en insektsart som först beskrevs av Sulzer 1776.  Klarvingad jättestövslända ingår i släktet Psococerastis, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Storstövsländor
Rombmärkt stövslända

Rombmärkt stövslända (Hyalopsocus contrarius) är en insektsart som först beskrevs av Reuter 1893.  Rombmärkt stövslända ingår i släktet Hyalopsocus, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Tvåfärgad stövslända

Tvåfärgad stövslända (Hyalopsocus morio) är en insektsart som först beskrevs av Pierre André Latreille 1794.  Tvåfärgad stövslända ingår i släktet Hyalopsocus, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Signalstövslända

Signalstövslända (Psocus bipunctatus) är en insektsart som först beskrevs av Carl von Linné 1761.  Signalstövslända ingår i släktet Psocus, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Prickvingad storstövslända

Prickvingad storstövslända (Loensia pearmani) är en insektsart som beskrevs av Douglas E. Kimmins 1941. Prickvingad storstövslända ingår i släktet Loensia, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Fläckvingad storstövslända

Fläckvingad storstövslända (Loensia variegata) är en insektsart som först beskrevs av Pierre André Latreille 1799.  Fläckvingad storstövslända ingår i släktet Loensia, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Psocidus

Psocidus är ett släkte av insekter som beskrevs av John Victor Pearman 1934. Psocidus ingår i familjen storstövsländor.

Släktet innehåller bara arten Psocidus flavonimbatus.

Källor

Externa länkar 

Storstövsländor
Psocidus
Gulpannad storstövslända

Gulpannad storstövslända (Psocidus flavonimbatus) är en insektsart som först beskrevs av Rostock 1879.  Gulpannad storstövslända ingår i släktet Psocidus, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Banddroppslända

Banddroppslända (Trichadenotecnum germanicum) är en insektsart som beskrevs av Ulrich Roesler 1939. Banddroppslända ingår i släktet Trichadenotecnum, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Gluggdroppslända

Gluggdroppslända (Trichadenotecnum incognitum) är en insektsart som beskrevs av Ulrich Roesler 1939. Gluggdroppslända ingår i släktet Trichadenotecnum, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Fläckdroppslända

Fläckdroppslända (Trichadenotecnum sexpunctatum) är en insektsart som först beskrevs av Carl von Linné 1758.  Fläckdroppslända ingår i släktet Trichadenotecnum, och familjen storstövsländor. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor 

Storstövsländor
Ash Lawn-Highland

Ash Lawn-Highland var privatbostad för James Monroe, USA:s femte president, nära Thomas Jeffersons Monticello utanför Charlottesville, Virginia, USA. James Monroe köpte marken 1799 och lät uppföra en herrgårdsbyggnad ritad av Thomas Jefferson. Skuldsättning tvingade Monroe att sälja herrgården och dess plantagejordbruk 1825. Under Monroes livstid gick herrgården under namnet Highland, det var först efter hans död som den började kallas Ash Lawn. Under åren har nybyggnationer och tillägg till den av Jefferson ritade herrgårdsbyggnaden gjorts. Herrgården fungerar nu som museum, fungerande jordbruk och spelplats för teater och konserter. Den är uppförd på National Register of Historic Places.

Källor

Externa länkar 
  James Monroe's Ashland-Highland

Byggnader och anläggningar i Virginia
Herrgårdar i USA
Dmitrij Agrenev-Slavjanskij

Dmitrij Aleksandrovitj Agrenev-Slavjanskij (ryska: Дмитрий Александрович Агренев-Славянский), född 19 december (gamla stilen: 7 december) 1834 (eller 1836) i Moskva, död 23 juli (gamla stilen: 10 juli) 1908 i Ruse, var en rysk folkvisesångare.

Slavjanskij, vars egentliga namn var Agrenev, uppträdde 1858 offentligt som sångare och utbildade en sångkör, uteslutande med rysk-nationell repertoar, som vann livligt erkännande i hela Europa. Han sjöng själv solopartierna i de gammalryska bylinerna, vilkas musik han delvis själv komponerade.

Hans hustru, Olga Christoforovna Agreneva-Slavjanskaja (Ольга Христофоровна Агренева-Славянская, 1847–1920), fortsatte hans verksamhet och författade smärre skrifter om ryska folkvisor och bröllopsseder, Opisanie russkoj krestianskoj svadby och Opisanie vsjech obrjadov svadebnago dnja (1887).

Källor

Noter

Ryska sångare under 1800-talet
Ryska vissångare
Musiker från Moskva
Födda 1834
Avlidna 1908
Män
Ugglan
Milan Kymlicka

Milan Kymlicka, född 15 maj 1936 i Louny, Böhmen, Tjeckoslovakien, död 9 oktober 2008 i Toronto, Kanada, var en kanadensisk arrangör, tonsättare och dirigent.

Kymlicka föddes i Tjeckoslovakien, och erhöll kanadensiskt medborgarskap 1974. Han var mest känd för sin filmmusik, däribland för den animerade TV-serierna Rupert (1991–1997), Babar (1989–1991), Lassie (1997–1999) och Little Men (1998–1999). Han fick flera utmärkelser för sitt arbete, bland annat en Genie Award 1996 för sitt arbete med Margaret's Museum (1995).

Kymlicka avlade examen vid Prags konservatorium, där han var elev till Emil Hlobil. Han började sitt arbete som kompositör i sitt hemland och 1967 hade han producerat musik till 20 filmer, en balett, en cellokonsert, flera verk för solopiano och ett antal stråkkvartetter. 1968 utvandrade Kymlicka till Kanada, där han bosatte sig i Toronto. I början av 1970-talet var han en av de ledande arrangörerna och dirigenterna vid Canadian Broadcasting Corporation. Han förblev verksam som kompositör, arrangör och dirigent för film, tv och radio fram till sin död 2008, 72 år gammal.

Externa länkar 
Encyclopedia of Music in Canada 

Kanadensiska klassiska kompositörer
Tjeckiska klassiska kompositörer
Män
Födda 1936
Avlidna 2008
Tjeckiska musiker under 1900-talet
Mina Kostić

Jasmina "Mina" Kostić (serbisk kyrilliska: Јасмина "Мина" Костић), född 5 maj 1979 i Orašje, Bosnien och Hercegovina, är en bosnisk-serbisk sångerska av romskt ursprung. Hon är mest känd under sitt smeknamn Mina.

Hon har sjungit som gäst på många uppmärksammade födelsedagsfester av serbiska kändisar såsom: Dejan Stanković, Siniša Mihajlović och Mateja Kežman. I februari 2009 födde hon dottern Anastasija.

Diskografi 
 2000 - Srčani udar
 2002 - No comment (Bez komentera)
 2005 - Muziku pojačaj
 2011 - Pojacajte zvuk

Födda 1979
Serbiska folksångare
Serbiska popsångare
Kvinnor
Levande personer
Personer från Orašje
Mira Skorić

Mira Škorić (Serbiska: Мира Шкорић), född 1971 i Belgrad, är en serbisk pop-folksångerska. Hon började sin karriär 1988 som 17-åring med albumet Mi možemo sve. Hon släppte minst 13 album.

Diskografi 
 Mi možemo sve (1988)
 Niko kao mi (1989)
 Oči moje ponosite (1991)
 Imam želju (1992)
 Ne daj me majko (1993)
 Rodiću ti sina (1995)
 U službi ljubavi (1996)
 Kosa crna (1997)
 Srcekradica (1998)
 10 (2000)
 Kafano! (2001)
 Još uvek te volim (2003)
 Najbolji prijatelji (2005)

Källor 

Födda 1971
Serbiska folksångare
Serbiska popsångare
Kvinnor
Levande personer
Musiker från Belgrad
Kowalevskia

Kowalevskia är ett släkte av ryggsträngsdjur som ingår i familjen Kowalewskiidae. Det är den enda släktet i familjen. Släktet innehåller två arter, Kowalevskia oceanica och Kowalevskia tenuis.

Källor 

Svanssjöpungar
Kowalevskia
Kowalevskia oceanica

Kowalevskia oceanica är en ryggsträngsdjursart som beskrevs av Lohman 1899. Kowalevskia oceanica ingår i släktet Kowalevskia och familjen Kowalewskiidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Svanssjöpungar
oceanica
Kowalevskia tenuis

Kowalevskia tenuis är en ryggsträngsdjursart som beskrevs av Hermann Fol 1872. Kowalevskia tenuis ingår i släktet Kowalevskia och familjen Kowalewskiidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Svanssjöpungar
tenuis
Råmebo naturreservat

Råmebo är ett naturreservat i Enslövs socken i Halmstads kommun i Halland.

Reservatet, som ligger strax norr om Simlångsdalen, domineras av över hundraårig bokskog. Skogen har stått orörd under en lång tid och därmed finns det gott om död ved. Veden gynnar många ovanliga skalbaggar och lavar. 

Marken under bokarna är täckt av fjolårslöv men här och var växer blåbär, ekorrbär, skogsstjärna och harsyra. I reservatets norra del finns en mosse. Här växer bland annat myrlilja. Reservatet omfattar 10 hektar och är skyddat sedan 1966.

Alldeles intill ligger den gamla byn, Råmebo. Här har Enslövs Hembygdsförening en hembygdsgård.

Referenser

Noter

Webbkällor
Råmebo, Länsstyrelsen i Hallands län
Enslövs Hembygdsförening

Naturreservat i Halmstads kommun
Natura 2000-områden i Hallands län
Naturskyddsområden bildade 1966
Flundran

Flundran () är en roman från 1977 av den västtyske författaren Günter Grass. Den utspelar sig i trakten kring dagens Gdańsk, från förhistorisk tid och fram till bokens samtid. Handlingen tar avstamp i bröderna Grimms saga "Fiskaren och hans fru", och blandar skildringen av en graviditet med mytologiserad könskonflikt och lokalhistoria, med särskild tonvikt på mathistoria.

Tematik
Günter Grass har sagt att "Flundran handlar om kvinnor och mat, men den handlar också om kvinnor och krig, inklusive vad kvinnor har gjort emot krig — tyvärr, mestadels tystnad". Angående sin egen syn på de mänskliga könen och dettas inflytande på boken sade Grass: "De flesta kvinnor som läser boken till slutet gillar den. De andra vågen-feminister som säger att det inte finns någon skillnad mellan män och kvinnor gillar den inte. Jag gillar skillnaden - jag avskyr dem som inte uppskattar skillnaden mellan män och kvinnor."

Tillkomst
Grass kom på idén till boken medan han deltog i valkampanjen för den socialdemokratiske politiken Willy Brandt. Grass sade att han under kampanjen blev "konstant bombarderad av andra hands-språk", och ett behov av att skriva vad som skulle bli Flundran började växa. Boken tog fem år att färdigställa.

Utgivning
Boken gavs ut i augusti 1977 genom Luchterhand med en första upplaga på 100 000 exemplar. Ett av Luchterhands sätt att marknadsföra boken var att skicka 4000 förhandsexemplar till utvalda personer. Grass for ut på en omfattande högläsningsturné under åtta veckor inför utgivningen; vid utgivningsdagen hade han läst utdrag ur boken för sammanlagt 10 000 människor. Boken dominerade den tyska försäljningslistan i flera månader. I oktober 1977 hade omkring 250 000 exemplar sålts. Boken gavs ut på svenska 1979 i översättning av Eva Liljegren.

Källor
Noter

Litteratur
 

Skönlitteratur 1977
Tyska romaner
Tyskspråkig skönlitteratur
Romaner av Günter Grass
Bägargroddar

Bägargroddar (Fritillariidae) är en familj av ryggsträngsdjur som beskrevs av Lúcia Garcez Lohmann 1915. Bägargroddar ingår i ordningen Copelata, klassen svanssjöpungar, fylumet ryggsträngsdjur och riket djur. Enligt Catalogue of Life omfattar familjen Fritillariidae 26 arter. 

Kladogram enligt Catalogue of Life och Dyntaxa:

Källor

Externa länkar 

Svanssjöpungar
Gelégrodd

Gelégrodd (Appendicularia sicula) är en ryggsträngsdjursart som beskrevs av Hermann Fol 1874. Gelégrodd ingår i släktet Appendicularia och familjen bägargroddar. Det är osäkert om arten förekommer i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor 

Bägargroddar