kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Falsk vattenråtta

Falsk vattenråtta (Xeromys myoides) är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1889. Xeromys myoides är ensam i släktet Xeromys som ingår i familjen råttdjur. Trivialnamnet syftar på att den inte tillhör släktet australiska vattenråttor (Hydromys). Inga underarter finns listade.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer glest fördelat vid kustlinjerna av norra och östra Australien samt på Nya Guineas södra spets. Sammanräknad är utbredningsområdet inte större än 2000 km². Habitatet utgörs av mangroveträsk och gräsmark som tidvis översvämmas av saltvatten.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 11 till 13 cm och en svanslängd av 8 till 10 cm. Vikten varierar mellan 40 och 60 gram. Fals vattenråtta kännetecknas av ett långt avplattat huvud med små öron och ögon. Djuret har fjäll på svansen men saknar simhud mellan tårna. Den vattentäta pälsen har på ovansidan en mörkgrå färg. Buken är vit. Gnagarens övre framtänder har en gul till orange färg medan de nedre framtänderna är vita.

Ekologi 
Falsk vattenråtta äter ryggradslösa djur som krabbor och musslor. Den bygger bon av jord som blandas med gräs, bladvass eller andra blad. Boet påminner om termithögar i utseende. Individerna är aktiva på natten och bildar grupper av en hanne, några honor och deras ungar.

Honor kan troligen para sig hela året. Per kull föds upp till fyra ungar.

Status och hot 
Falsk vattenråtta hotas av landskapsförändringar genom jordbruk eller annan urbanisering. Även vattnets förorening med olja och pesticider är negativa faktorer. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Däggdjur i australiska regionen
Vandeleuria

Vandeleuria är ett släkte av däggdjur. Vandeleuria ingår i familjen råttdjur.

Systematik 
Kladogram enligt Catalogue of Life:

Wilson & Reeder (2005) och IUCN listar ytterligare en art i släktet, Vandeleuria nilagirica.

Beskrivning 

Dessa gnagare förekommer från Indien och Sri Lanka till södra Kina och Vietnam. Habitatet utgörs av städsegröna skogar på bergstrakter och Vandeleuria oleracea hittas även i odlade områden.

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 5,5 till 8,5 cm samt en svanslängd av 9 till 13 cm. Vikten är ungefär 10 gram. Den silkeslena mjuka pälsen har på ovansidan en mörkbrun till rödbrun färg. Buken har en krämfärgat till vit päls och svansen är bra täckt med hår. Tårna är utrustade med små klor med undantag av den första och femte tån som har en nagel. Vandeleuria skiljer sig även genom olik konstruerade detaljer av skallen och tänderna från nära besläktade råttdjur.

Individerna är aktiva på natten och vistas främst i växtligheten. Den långa svansen används för att hålla balansen och den tjänstgör ibland som gripverktyg. Vandeleuria bygger bon av gräs och andra växtdelar som placeras på träd eller på byggnaders tak. De äter troligen frukter och unga växtskott.

Per kull föds upp till sex ungar men tre eller fyra ungar är mera vanliga. Vuxna hannar iakttogs oftast ensam.

IUCN listar Vandeleuria nilagirica och Vandeleuria nolthenii som har små utbredningsområden i Indien och Sri Lanka som starkt hotad (EN), Vandeleuria oleracea betraktas som livskraftig (LC).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore.

Externa länkar 

Råttdjur
Vandeleuria
Vandeleuria nolthenii

Vandeleuria nolthenii är en däggdjursart som beskrevs av Phillips 1929. Vandeleuria nolthenii ingår i släktet Vandeleuria, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar är 120 till 125 mm långa (huvud och bål), har en 120 till 125 mm lång svans och har cirka 20 mm långa bakfötter. Pälsen på ovansidan är liksom hos andra släktmedlemmar ljusbrun med rosa nyanser. Arten har däremot som enda släktmedlem en grå undersida.

Detta råttdjur förekommer endast i två mindre områden i centrala Sri Lanka. Arten vistas i bergstrakter mellan 1300 och 2100 meter över havet. Regionen är täckt av städsegröna bergsskogar. Individerna är främst aktiva på natten och vistas vanligen i träd. Födan utgörs antagligen av växtdelar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
nolthenii
Däggdjur i orientaliska regionen
Vandeleuria oleracea

Vandeleuria oleracea är en däggdjursart som först beskrevs av Bennett 1832.  Vandeleuria oleracea ingår i släktet Vandeleuria och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Vandeleuria nilagirica betraktades tidvis som underart till Vandeleuria oleracea men den godkänns numera som självständig art, annars finns inga underarter listade.

Råttdjurets utbredningsområde sträcker sig från Kashmir och södra Indien till norra Vietnam, Laos, östra Thailand och västra Kambodja. Avskilda populationer finns på Sri Lanka och i södra Vietnam. Arten saknas däremot i centrala Indien. Den vistas i kulliga områden och låga bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar, ofta med tät undervegetation. Djuret uppsöker även odlade områden, buskskogar och gräsmarker som ligger nära skogar med större träd.

Andra arter i släktet äter frukter och unga växtskott och Vandeleuria oleracea borde ha samma föda.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
oleracea
Däggdjur i orientaliska regionen
Tryphomys adustus

Tryphomys adustus är en däggdjursart som beskrevs av Miller 1910. Tryphomys adustus är ensam i släktet Tryphomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och listas därför av Wilson & Reeder (2005) i Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på Luzon som tillhör Filippinerna. Arten vistas i kulliga områden och i bergstrakter upp till 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar och andra fuktiga landskap. Ofta besöks risodlingar.

Tryphomys adustus blir vanligen 13 till 17 cm lång (huvud och bål) och har en lika lång eller lite kortare svans. Den tjocka, grova och borstiga pälsen är brun på ryggen, ofta med ljusare fläckar, och undersidan är ljusgrå. Vid framtassarna bär tummen en nagel och de andra tårna klor. Bakfötternas tår är alla utrustade med klor. Svansen är täckt av fjäll.

På grund av kroppsformen antas att arten vistas ofta på marken.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
adustus
Däggdjur i orientaliska regionen
Thamnomys

Thamnomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Dessa gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 12 till 16 cm och en svanslängd av 16 till 22 cm. Vikten varierar mellan 50 och 100 gram. Den jämförelsevis långa pälsen kan vara mjuk eller grov. På ryggen har pälsen en mörkbrun till orangebrun färg. Den blir ljusare vid sidorna och buken är helt vit eller ljusgrå. På svansen finns bara några glest fördelade hår med undantag av spetsen som har en liten tofs. Tårna är utrustade med korta böjda klor.

Individerna klättrar vanligen i växtligheten i bergsskogar. Utbredningsområdet ligger huvudsakligen 1800 till 3500 meter över havet. Dessa gnagare är aktiva på natten och vilar på dagen i självbyggda bon av gräs och andra växtdelar. Boet placeras i trädens håligheter, på förgreningar eller i byggnader. Thamnomys äter blad och frön. Kanske ingår även några bär och insekter i födan liksom hos närbesläktade råttdjur. Antagligen lever individerna utanför parningstiden ensam. Upphittade honor hade en eller två ungar.

Thamnomys hotas av skogens omvandling till jordbruksmark. IUCN listar två arter som sårbar (VU) och en art med kunskapsbrist (DD).

Taxonomi och utbredning 

Arterna är nära släkt med andra råttdjur från Afrika. Thamnomys räknas därför av Wilson & Reeder (2005) till den så kallade Oenomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Arter enligt Catalogue of Life:

 Thamnomys kempi, förekommer kring Kivusjön i Kongo-Kinshasa, Rwanda och Burundi.
 Thamnomys venustus, lever vid sjöarna i gränsområdet mellan Kongo-Kinshasa och Rwanda respektive Uganda.

Wilson & Reeder (2005) listar ytterligare en art i släktet, Thamnomys major. Den anses av IUCN vara identisk med Thamnomys kempi. IUCN klassificerar istället en annan art som tredje art i släktet, Thamnomys schoutedeni.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Thamnomys
Thamnomys kempi

Thamnomys kempi är en däggdjursart som beskrevs av Guy Dollman 1911. Thamnomys kempi ingår i släktet Thamnomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar blir 130 till 173 mm långa (huvud och bål), har en 170 till 226 mm lång svans och väger 62 till 108 g. Bakfötterna är ungefär 29 mm långa och öronen är cirka 23 mm stora. Pälsen på ryggens topp är orangeröd med några svarta hårspetsar. Den blir fram till kroppssidorna grå med gula nyanser. En tydlig gräns skiljer ovansidans färg från den vita undersidan som kan ha inslag av gul eller orange. Huvudet kännetecknas av gråbrun pälsfärg, av mörka ögonringar, av en svart nos och av bruna öron som har mörka kanter. Den långa svansen är främst täckt av fjäll och av korta borstar. Dessutom finns en tofs av långa hår vid svansspetsen. Svansen är allmänt mörk och på undersidan lite ljusare. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken. Ungar har en gråbrun ovansida.

Denna gnagare förekommer med tre från varandra skilda populationer kring Kivusjön i Burundi, Rwanda och östra Kongo-Kinshasa. Arten vistas där i lundar av bergsskogar som ofta är täckta av buskar.

Individerna är aktiva mellan skymningen och gryningen. De klättrar i växtligheten och går på marken. Thamnomys kempi skapar ett stort näste av växtdelar. Den äter främst gröna växtdelar och några frukter. Bara mellan oktober och december sker ingen fortplantning. Honor föder upp till två ungar per kull. Ungarna sugar sig i början fast vid en spene och följer med när modern letar efter föda.

Beståndet hotas av skogsröjningar. Endast i områden med tät undervegetation är Thamnomys kempi talrik. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
kempi
Däggdjur i etiopiska regionen
Thamnomys venustus

Thamnomys venustus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1907. Thamnomys venustus ingår i släktet Thamnomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 140 till 160 mm, en svanslängd av 183 till 209 mm och en vikt av 59 till 70 g ett medelstort råttdjur. Thamnomys venustus har cirka 26 mm långa bakfötter och ungefär 21 mm stora öron. Pälsen på ovansidan bildas av hår som är gråa nära roten och rödbrun till gulbrun vid spetsen vad som ger ett mörkbrunt utseende. Fram till sidorna blir pälsfärgen gulbrun och undersidan är vit med gula eller gråa nyanser. Gränsen mellan brunaktiga och vitaktiga kroppsdelar är tydlig. Arten har en smal mörk ansiktsmask kring ögonen och rödbruna öron. Även bakbenen och bakfötterna är rödbruna, förutom tårna som är vita. Den långa svansen har en mörk ovansida och en lite ljusare undersida. Svansen bär främst korta hår. Endast vid spetsen bildar långa hår en tofs. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer vid Kivusjön, Edwardsjön och Albertsjön. Arten vistas i bergstrakter mellan 1800 och 3000 meter över havet som ligger i Uganda och östra Kongo-Kinshasa. Habitatet utgörs av skogar eller lundar med buskar. Levnadssättet antas vara lika som hos andra arter i samma släkte.

Skogsröjningar i samband med skogsbruk eller etablering av jordbruksmark hotar beståndet. I utbredningsområdet ingår flera skyddszoner. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
venustus
Däggdjur i etiopiska regionen
Rhabdomys pumilio

Rhabdomys pumilio är en däggdjursart som först beskrevs av Anders Sparrman 1784.  Rhabdomys pumilio ingår i släktet Rhabdomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Enligt nyare studier bör beståndet uppdelas i fem olika arter.

Utseende 
Artens storlek varierar beroende på population. Minst är individerna från östra Zimbabwe med en kroppslängd av 17 till 20 cm, inklusive en 8 till 9 cm lång svans. I sydvästra Kalahariöken blir gnagaren med en längd av 20 till 22,5 cm (med svans), en svanslängd av 9,5 till 12 cm och en vikt av 32 till 55 g något större. Den största populationen finns i sydvästra Sydafrika med en längd av cirka 26,4 cm (med svans). På ovansidan förekommer fyra mörka längsgående strimmor med ljusare päls i mellanrummen. Annars kan ovansidans päls vara rödbrun till mörkgrå med ljusbrun skugga. Undersidan är täckt av vit päls och dessutom är svansen uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida. Huvudet har samma färg som bålens ovansida med en mörk strimma över nosen till hjässans centrum. Öronen är helt täckta av korta rödbruna till orange hår.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i östra och södra Afrika. Den största populationen finns från Angola och Zimbabwe över Namibia och Botswana till Sydafrika. Mindre populationer lever i Kenya, Tanzania och sydöstra Kongo-Kinshasa. Rhabdomys pumilio hittas i låglandet och i bergstrakter upp till 2300 meter över havet. Habitatet utgörs av savanner och av jordbruksmark. Gnagaren betraktas i några regioner som skadedjur.

Ekologi 
Individerna är aktiva på dagen och äter gröna växtdelar, frön, buskarnas blommor som förekommer nära marken samt insekter. Hos arten dokumenterades även kannibalism. När Rhabdomys pumilio äter blommor är den delaktig i buskarnas pollinering. Boet är en självgrävd hålighet eller ett näste av växtdelar som göms bland gräset. Arten går främst på marken men den kan klättra i buskarnas lägre delar. Under den kalla årstiden kompletteras födan ofta med bark och rötter. I regioner med bra tillgång till föda lever individerna utanför parningstiden ensam och de är aggressive mot artfränder. I öknar och halvöknar bildas ofta flockar som består av en könsmogen hanne, upp till fyra könsmogna honor och 5 till 28 exemplar som inte deltar i fortplantningen. Individerna hjälper varandra med ungarnas uppfostring.

Vanligen delar en hanne revir med flera honor. Fortplantningen sker söder om ekvatorn under sommaren mellan september och april, med vissa undantag i öknar. Honan är cirka 25 dagar dräktig och sedan föds upp till 9 ungar, oftast 6. Ungarna blir efter ungefär två månader könsmogna.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
pumilio
Däggdjur i etiopiska regionen
Pogonomelomys

Pogonomelomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur. 

Wilson & Reeder (2005) listar två arter i släktet:

 Pogonomelomys bruijni
 Pogonomelomys mayeri

En tidigare underart till Pogonomelomys bruijni listas av IUCN som god art, Pogonomelomys brassi. Abeomelomys sevia listades ursprungligen i Pogonomelomys men arten flyttades till ett eget släkte.

Arterna blir 13 till 19 cm långa (huvud och bål) och har en 14 till 21 cm lång svans. Vikten dokumenterades bara för enstaka individer och den varierade mellan 57 och 110 g. Pälsen har på ovansidan en brun till rödbrun färg och på buken finns ljusgrå till vitaktig päls. Svansen är täckt av sexkantiga fjäll samt av hår mellan fjällen och den kan användas som gripverktyg. Tårna är utrustade med kraftiga klor.

Dessa gnagare förekommer på Nya Guinea och på mindre öar i regionen. Habitatet varierar mellan skogar i låglandet och bergsängar som kan ligga 3300 meter över havet. Arterna klättrar i växtligheten. De bygger bon som placeras i trädens håligheter eller på marken. Upphittade honor var dräktiga med en eller två ungar.

IUCN listar Pogonomelomys bruijnii som nära hotad (NT) och de andra som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Pogonomelomys
Pogonomelomys bruijni

Pogonomelomys bruijni är en däggdjursart som först beskrevs av Peters och Giacomo Doria 1876.  Pogonomelomys bruijni ingår i släktet Pogonomelomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på Fågelhuvudhalvön på västra Nya Guinea samt på mindre öar i närheten. Den vistas i låglandet och i kulliga områden. Arten lever i fuktiga tropiska skogar och den söker skydd i trädens håligheter.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
bruijni
Däggdjur i australiska regionen
Pogonomelomys mayeri

Pogonomelomys mayeri är en däggdjursart som först beskrevs av Rothschild och Dollman 1932.  Pogonomelomys mayeri ingår i släktet Pogonomelomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på Nya Guinea. Den vistas i kulliga områden och bergstrakter mellan 400 och 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av regnskogar. Individerna söker skydd i trädens håligheter. Per kull föds troligen två ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
mayeri
Däggdjur i australiska regionen
Abeomelomys sevia

Abeomelomys sevia är en däggdjursart som först beskrevs av Tate och Archbold 1935.  Abeomelomys sevia är ensam i släktet Abeomelomys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är nära släkt med medlemmarna i släktet Pogonomelomys och listas ibland till detta släkte.

Det vetenskapliga släktnamnet är bildat av latin abeo (röra sig bort från) och Melomys (ett annat släkte råttdjur). Det syftar på avvikelser mellan båda släkten. Artepitet sevia är namnet för platsen där de första exemplaren hittades.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på östra Nya Guinea. Arten vistas i bergstrakter mellan 1400 och 3100 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar och av bergsängar och klippiga områden ovanpå trädlinjen.

Kroppslängden (huvud och bål) ligger mellan 13 och 19 cm och svanslängden mellan 14 och 21 cm. Uppvägda hanar hade en vikt av 57 respektive 65 g. Den långa täta pälsen är på ryggen brun till rödbrun och på buken ljusgrå till vit. Den långa svansen är täckt av sexkantiga fjäll och några glest fördelade hår. Arten skiljer sig i avvikande detaljer av skallens konstruktion från släktet Pogonomelomys.

Individerna bygger sina bon av växtdelar i trädens håligheter eller på marken. Parningen börjar ofta i oktober. Vanligen föds en unge per kull.

Källor 

Råttdjur
Muridae
Däggdjur i australiska regionen
Paulamys naso

Paulamys naso är en däggdjursart som först beskrevs av Guy G. Musser 1981.  Paulamys naso är ensam i släktet Paulamys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer endemisk på ön Flores i Sydostasien. Den hittades där i bergstrakter som är 1000 till 2000 meter höga. Habitatet utgörs av bergsskogar.

Arten beskrevs 1981 efter kvarlevor som hittades i en grotta. Senare upptäcktes även levande individer. De har en kroppslängd (huvud och bål) av cirka 16,5 cm och en svanslängd av ungefär 11,5 cm. Vikten ligger vid 120 gram. Pälsen har på ryggen en brun färg med olivgröna fläckar och buken är ljusgrå. Kännetecknande är även den spetsiga nosen.

Paulamys naso vistas främst på marken och den har daggmaskar, snäckor, svampar och nedfallna frukter som föda.

IUCN kategoriserar arten på grund av det begränsade utbredningsområde globalt som starkt hotad (EN).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
naso
Däggdjur i orientaliska regionen
Paruromys dominator

Paruromys dominator är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1921.  Paruromys dominator är ensam i släktet Paruromys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade. Arten är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och listas därför av Wilson & Reeder (2005) i Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Beskrivning 

Paruromys dominator lever endemisk på Sulawesi (Celebes) där den främst vistas i skogar mellan havsnivån och trädgränsen. Arten uppsöker även odlade områden.

Med en kroppslängd (huvud och bål) av 20 till 26 cm, en svanslängd av 24 till 31 cm och en vikt av 350 till 500 gram är arten störst bland alla råttdjur som förekommer på ön. Den korta och mjuka pälsen har på ovansidan en gråbrun färg medan buken och extremiteternas insida är vitaktiga. Svansen är vid roten mörk och vid spetsen ljus. Paruromys dominator skiljer sig även i detaljer av skallens och tändernas konstruktion från släktet Rattus.

Arten går på marken och klättrar i växtligheten. Den bygger ett näste av blad på marken eller i jordhålor. Födan utgörs bara av frukter.

I vissa regioner av Sulawesis fångas råttdjuret för köttets skull men arten äts inte av den muslimska befolkningen.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
dominator
Däggdjur i orientaliska regionen
Parahydromys asper

Parahydromys asper är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1906.  Parahydromys asper är ensam i släktet Parahydromys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är utan svans 210 till 230 mm lång, svanslängden är 235 till 275 mm och vikten ligger vid 490 till 590 g. Den kännetecknas av en kort och styv päls. Grundfärgen på ovansidan är gråbrun med korta hår som har krämfärgade spetsar och lite längre hår med svarta spetsar. Undersidans päls har en gråvit färg med ljusbruna nyanser. Hos Parahydromys asper är de övre morrhåren svarta och de nedre morrhåren vita. På öronen finns fina gråbruna hår och fötternas ovansida bär bruna hår. Individerna har en brun svans med långa vita hår vid spetsen som bildar en tofs. Ansiktet kännetecknas av en bred nos och fötterna av lite simhud mellan tårna. Antalet spenar hos honor är fyra. Framtändernas rötter har större avstånd från varandra.

Denna gnagare förekommer i kulliga områden och i bergstrakter på Nya Guinea. Arten vistas i regioner som ligger 500 till 2200 meter över havet. Parahydromys asper gräver sina bon vid strandlinjen av vattendrag eller gömmer sig under klippor. Den hittas vanligen i skogar och i trädgårdar.

Per kull föds vanligen två ungar. Födan utgörs av insekter och andra ryggradslösa djur som grävs fram.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
asper
Däggdjur i australiska regionen
Papagomys

Papagomys är ett släkte av däggdjur. Papagomys ingår i familjen råttdjur. Dessa gnagare lever eller levde på ön Flores.

Uppgifter om utseende finns bara för arten som finns kvar på ön och det antas att den utdöda arten hade ett liknande utseende. Papagomys armandvillei når en kroppslängd (huvud och bål) av 41 till 45 cm och en svanslängd av 33 till 37 cm. Pälsen har på ovansidan en mörkbrun färg medan buken är ljusgrå. Förutom hår finns några taggar glest fördelad i pälsen. På svansen finns fjäll och några grova hår. Svansen bakre del kan vara ljusare brun eller vit.

Levnadssättet är föga känt. Troligen vistas Papagomys främst på marken. De borde liksom närbesläktade råttdjur äta frukter, blad, knopp och olika insekter. Individerna vistas i skogar och de når även öns bergstrakter.

Systematik och status 
Kladogram enligt Catalogue of Life och IUCN:

Papagomys är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och släktet listas därför i Rattus-gruppen i underfamiljen Murinae.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Papagomys