kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arvicanthis neumanni

Arvicanthis neumanni är en däggdjursart som först beskrevs av Paul Matschie 1894.  Arvicanthis neumanni ingår i släktet gräsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 84 till 123 mm lång (huvud och bål), har en 72 till 112 mm lång svans och väger 26 till 74 g. Bakfötterna är 22 till 25 mm långa och öronen är 11 till 16 mm stora. Pälsen på ovansidan bildas av hår som är grå till svartaktig vid roten och ockra till grå eller rödaktig vid spetsen. Därför är ovansidans färg ljus orangebrun till ockra. Undersidans hår är grå vid roten och krämfärgad till vit på spetsen. Arvicanthis neumanni har svarta morrhår och avrundade öron. Typiskt är ljusa klor och inga rännor i de övre framtänderna.

Detta råttdjur förekommer med två från varandra skilda populationer i östra Afrika. Den första populationen finns i Etiopien, Somalia och norra Kenya. Den andra hittas i södra Kenya och Tanzania. I bergstrakter når arten 1000 meter över havet. Habitatet utgörs främst av savanner och dessutom uppsöks jordbruksmark.

Individerna är delvis aktiva på dagen och gräver underjordiska bon. De går på marken och klättrar i träd eller annan växtlighet. Som föda antas bär och andra växtdelar. Troligtvis bildas som hos andra gräsråttor flockar. Arten faller ofta offer för ugglor.

Källor

Externa länkar 

Gräsråttor
neumanni
Däggdjur i etiopiska regionen
Brachytarsomys albicauda

Brachytarsomys albicauda är en däggdjursart som beskrevs av Albert Günther 1875. Brachytarsomys albicauda ingår i släktet Brachytarsomys och familjen Nesomyidae. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en absolut längd av 41 till 50 cm, inklusive en cirka 23 cm lång svans. Den väger 175 till 285 g (vanligen 200 till 220 g). Kännetecknande för arten är svansens bakre del som är vit. Dessutom är svansen endast täckt av några få hår. Den andra arten i samma släkte har däremot en svans som är täckt av päls. Kroppens undersida är vitaktig medan ovansidan och svansens främre del är brungrå. Den förlängda femte tån vid bakfoten förbättrar artens förmåga att klättra i träd.

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer på östra Madagaskar. Arten vistas i kulliga områden och bergstrakter upp till 1600 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar.

Individerna är aktiva på natten och klättrar främst i växtligheten. De har boet i trädets håligheter. Honor föder upp till 6 ungar per kull. Brachytarsomys albicauda äter huvudsakligen frukter och kanske även frön. Individer i fångenskap åt inga blad när de var tillgängliga. Boet bevakas av fadern när honan vårdar ungarna. Ett exemplar delade boet med en örontofsmaki.

Hot 
Skogens omvandling till jordbruksmark och trädfällningar för produktionen av träkol påverkar beståndet. I begränsade regioner dör nästan alla individer på grund av sjukdomar som överförs av introducerade gnagare. Brachytarsomys albicauda jagas för köttets skull vad som är ovanlig för en gnagare på Madagaskar. Befolkningen betraktar arten som en motsvarighet till en lemur. I svår tillgängliga bergslagen är populationen antagligen stor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
albicauda
Däggdjur i etiopiska regionen
Fettmöss

Fettmöss (Steatomys) är ett släkte av däggdjur. Steatomys ingår i familjen Nesomyidae.

Utseende 

Arterna påminner om vanliga möss men är inte närmare släkt med dessa. Kroppslängden (huvud och bål) ligger mellan 6,5 och 15 cm och därtill kommer en 3,5 till 6 cm lång svans. De lättaste individerna väger bara 5 gram och de tyngsta blir cirka 70 gram tunga. Den korta mjuka pälsen är på ovansidan brunaktig, ibland med svarta skuggor. Buken och fötterna har en vit färg. Svansen är antingen uppdelat i en mörk ovansida och en ljus undersida eller den är helt vit. Fettmöss har fyra tår vid framfötterna som är utrustade med klor. Bakfötterna har fem tår. I de övre framtänderna finns rännor.

Utbredning och habitat 

Fettmöss förekommer i Afrika söder om Sahara. Habitatet utgörs av savanner, odlade områden, halvöknar och lundar i skogar.

Ekologi 

Individerna är aktiva på natten och gräver underjordiska bon. Tunnlarna kan vara 1,7 m långa och den djupaste punkten kan ligga 1,2 m under markytan. Där finns ett näste som fodras med växtdelar. Fettmöss äter frön, andra växtdelar och insekter. Som namnet antyder kan arterna lagra fett i kroppen och i svansen för tider med matbrist. I deras utbredningsområde kan matbristen bero på heta och torka. Det vilotillstånd som de ingår kallas därför sommardvala (estivation).

Utanför fortplantningstiden lever varje individ ensam i boet. Fortplantningssättet är inte bra utredd. Honor har vanligen 8 spenar men vissa arter har 12 eller upp till 16. Det kan finnas två kullar per år med upp till sju ungar per kull.

Fettmöss och människor 

Dessa gnagare fångas och används som mat. Steatomys jacksoni har ett begränsat utbredningsområde och listas av IUCN med kunskapsbrist (DD). Alla andra arterna förekommer talrik och listas som livskraftig (LC).

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Steatomys caurinus
 Steatomys cuppedius
 Steatomys jacksoni
 Steatomys krebsii
 Steatomys parvus
 Steatomys pratensis

Wilson & Reeder (2005) listar ytterligare två arter i släktet: Steatomys bocagei och Steatomys opimus.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

Nesomyidae
Steatomys caurinus

Steatomys caurinus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1912. Steatomys caurinus ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i västra Afrika från Senegal till Nigeria. Den lever i kulliga områden i Sahelzonen mellan 200 och 600 meter över havet. Habitatet utgörs av gräsmarker och dessutom besöks jordbruksmark.

Denna fettmus når en kroppslängd (huvud och bål) av 70 till 122 mm, en svanslängd av 18 till 51 mm och en vikt av 16,5 till 101 g. Den har 14,5 till 18 mm långa bakfötter och 14 till 18 mm långa öron. Steatomys caurinus har brun till rödbrun päls på ovansidan som är tydlig avgränsad från den vita undersidan. Ofta är pälsen på ryggens topp mörkast. Huvudet kännetecknas av stora avrundade öron. Även svansen är uppdelad i en brun ovansida och en vit undersida.

Liksom andra släktmedlemmar lagrar arten fett i kroppen före den torra perioden vad som förklarar den stora variationen i vikten. Under den torra perioden intar den flera gånger ett stelt tillstånd (torpor). Steatomys caurinus vilar i underjordiska bon och den lever utanför parningstiden ensam. Individerna är nattaktiva och vistas främst på marken. Antalet ungar per kull varierar mellan 5 och 12.

Källor 

Råttdjur
caurinus
Däggdjur i etiopiska regionen
Steatomys cuppedius

Steatomys cuppedius är en däggdjursart som beskrevs av Thomas och Hinton 1920. Steatomys cuppedius ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten har en bekräftad utbredning i Senegal och Gambia. Kanske sträcker sig utbredningsområdet till södra Niger och norra Nigeria. Steatomys cuppedius vistas i låglandet och i kulliga områden mellan 200 och 600 meter över havet. Den lever i gräsmarker med några glest fördelade buskar.

Denna fettmus blir 120 till 143 mm lång (huvud och bål), har en 46 till 54 mm lång svans och väger 13 till 22 g. Den har 15 till 17 mm långa bakfötter och 13 till 14 mm långa öron. Steatomys cuppedius lagrar liksom andra släktmedlemmar fett i kroppen före den torra perioden och den är vid dessa tillfällen betydlig tyngre. Arten har sandfärgad mjuk päls på ovansidan med grå skugga och undersidan är täckt av vitaktig päls. Ovansidan är fram mot ryggens topp mörkast. Svansen är bara täckt av några glest fördelade vita hår.

Individerna är aktiva på natten och de går främst på marken. Arten håller sommardvala (en form av torpor) under den torra perioden.

Källor 

Råttdjur
cuppedius
Däggdjur i etiopiska regionen
Steatomys jacksoni

Steatomys jacksoni är en däggdjursart som beskrevs av Robert William Hayman 1936. Steatomys jacksoni ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är med en kroppslängd (huvud och bål) av 90 till 112 mm, en svanslängd av 44 till 58 mm och en vikt av 20 till 28 g en medelstor medlem i släktet fettmöss. Den har 18 till 19 mm långa bakfötter och 14 till 16 mm långa öron. Liksom andra arter av samma släkte kan den före den torra perioden lagra fett i kroppen vad som gör den avsevärd tyngre. Den mjuka pälsen på ovansidan bildas av hår som är mörkgråa vid roten och bruna vid spetsen och ryggen ser därför mörkbrun ut. På buken, hakan, strupen och bröstet förekommer vit päls. Även svansen är uppdelad i en mörk ovansida och en vitaktig undersida.

Arten är bara känd från två mindre områden i Ghana respektive sydöstra Nigeria. Fyndplatserna ligger cirka 100 meter över havet. Steatomys jacksoni hittades bara på jordbruksmark.

Individerna är aktiva på natten och de vistas främst på marken. Troligen har de samma levnadssätt som andra släktmedlemmar.

Källor 

Råttdjur
jacksoni
Däggdjur i etiopiska regionen
Steatomys krebsii

Steatomys krebsii är en däggdjursart som beskrevs av Peters 1852. Steatomys krebsii ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i södra Afrika från Angola och Zambia till Sydafrika. Den föredrar buskskogar och gräsmarker som habitat men hittas även i andra landskap.

Arten blir med svans 11,8 till 14,6 cm lång, svanslängden är 4,4 till 6,1 cm och vikten varierar mellan 16 och 25 g. Djuret har 1,4 till 1,9 cm långa bakfötter och 1,6 till 1,8 cm stora öron. Pälsens färg på ovansidan varierar beroende på utbredning mellan ljus orangebrun och gråbrun. Samma pälsfärg förekommer på de bakre extremiteterna. Andra delar av undersidan och de främre extremiteterna är däremot vitaktiga. Där arten delar reviret med Steatomys pratensis är Steatomys krebsii mer gråaktig.

Ensamma exemplar och par hittades aktiva under natten och de gick främst på marken. Antagligen äter djuret liksom andra fettmöss frön och insekter. En hona som var dräktig med fem ungar dokumenterades. Antalet spenar är fyra på bröstet och fyra vid ljumsken.

Källor 

Råttdjur
krebsii
Däggdjur i etiopiska regionen
Steatomys parvus

Steatomys parvus är en däggdjursart som beskrevs av Samuel N. Rhoads 1896. Steatomys parvus ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer med tre från varandra skilda populationer i Afrika. En i Kenya, Uganda och Tanzania, den andra i sydvästra Angola och den tredje i Zambia, norra Botswana och östra Namibia. Gnagaren lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av torra savanner och andra gräsmarker samt jordbruksmark.

Steatomys parvus når en kroppslängd (huvud och bål) av 6,4 till 8,6 cm, en svanslängd av 3,6 till 5,0 cm och en vikt av 11,1 till 15 g. Den har 1,4 till 1,7 cm långa bakfötter och 1,2 till 1,4 cm stora öron. På ovansidan förekommer rödgrå päls och undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. Några exemplar från Namibia och Botswana hade en fläck bredvid varje öra med avvikande färg. Djurets svans är vit.

Liksom andra släktmedlemmar är arten nattaktiv och den går främst på marken. Individer hittades ensam och i par. Födan utgörs av gräsfrön och andra växtdelar. Hos honor förekommer fyra spenar på bröstet och fyra spenar vid ljumsken. En dräktig hona dokumenterades i november (sommar på södra jordklotet).

Källor 

Råttdjur
parvus
Däggdjur i etiopiska regionen
Steatomys pratensis

Steatomys pratensis är en däggdjursart som beskrevs av Peters 1846. Steatomys pratensis ingår i släktet fettmöss och familjen Nesomyidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Steatomys pratensis är med en kroppslängd (huvud och bål) av 82 till 106 mm, en svanslängd av 40 till 55 mm och en vikt av 22 till 48 g en liten medlem av släktet fettmöss. Pälsen på ovansidan är rödbrun till mörkbrun och det finns en tydlig gräns mot den vita undersidan. Även på hakan och på strupen är pälsen vit. Huvudet kännetecknas av stora avrundade öron. Svansen bär endast några få hår och den är mörk på ovansidan samt ljusare på undersidan. Arten har fyra fingrar vid framtassarna och fem tår vid bakfötterna. Honor kan ha 10 till 14 spenar.

Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i Afrika söder om Sahara. Steatomys pratensis hittas från Kamerun och Sydsudan till Sydafrika. Gnagaren lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av öppna savanner och andra gräsmarker.

Individerna är nattaktiva och de vistas på marken. De har underjordiska bon med de djupaste delarna 30 cm under markytan. Boet för ett exemplar hade fyra ingångar varav tre var förseglade med jord. Steatomys pratensis skapar sig liksom andra fettmöss ett fettskikt i kroppen under regnperioden. Under den torra perioden blir den mindre aktiv och den intar ibland ett stelt tillstånd (torpor). Födan utgörs främst av frön som kompletteras med gröna växtdelar och insekter. Parningen och ungarnas födelse sker under regntiden mellan januari och mars. Per kull föds upp till nio ungar.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Råttdjur
pratensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Thomasomys aureus

Thomasomys aureus är en däggdjursart som först beskrevs av Robert Fisher Tomes 1860.  Thomasomys aureus ingår i släktet paramoråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Thomasomys aureus når en kroppslängd (huvud och bål) av 142 till 180 mm, en svanslängd av 172 till 250 mm och en vikt av 75 till 175 g. Den har 33 till 40 mm långa bakfötter och 20 till 29 mm stora öron. Den mjuka och täta pälsen har på ovansidan en gulbrun till rödbrun färg och undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. Kinderna, strupen och bröstet har en gulaktig färg. Huvudet kännetecknas av små ögon och avrundade bruna öron som är täckta av fina hår. De svarta morrhåren når lite bakom öronen när de böjs bakåt. Bakfötterna bär silvergråa eller svarta hår på ovansidan och de är breda. Den femte tån är nästan funktionslös.

Denna gnagare förekommer i Anderna från västra Venezuela till Bolivia. Arten vistas i regioner som ligger 1500 till 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av bergskogar.

Födan utgörs av frukter från passionsblomssläktet och från andra växter, av frön, av insekter och av unga växtskott, bland annat av Aetheolaena patens och Dendrophorbium tipocochense. Enligt en studie sker fortplantningen i Ecuador under alla årstider men de flesta ungar föds under den torra perioden. I Peru registrerades dräktiga honor med 2 eller 3 embryon under september.

I begränsade regioner hotas beståndet av skogsröjningar. Hela populationen antas vara stor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Paramoråttor
aureus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys baeops

Thomasomys baeops är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1899.  Thomasomys baeops ingår i släktet paramoråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 95 till 120 mm, en svanslängd av 106 till 147 mm och en vikt av 27 till 45 g liten jämförd med andra släktmedlemmar. Den har 24 till 27 mm långa bakfötter och 16 till 19 mm stora öron. Ovansidan är täckt av gråbrun päls som är mjuk och ullig. På undersidan förekommer silvergrå päls som kan ha ljusbruna nyanser. Thomasomys baeops har ljusbruna hår på fram- och baktassarnas ovansida samt vitaktiga fingrar och tår. Hos några exemplar är svanens undersida tydlig ljusare än ovansidan. Kännetecknande är de långa morrhåren som når bakom öronen när de böjs bakåt. Den första och den femte tån vid bakfoten är påfallande lång. Av honans spenar ligger två på bröstet, två på buken och två vid ljumsken.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i Anderna i västra Colombia och i Ecuador. Arten vistas i regioner som ligger 1300 till 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar med buskar som undervegetation, av bergsteppen Páramo och av buskskogar. Individerna går främst på marken.

Ekologi 
Thomasomys baeops hittas ofta nära vattendrag. Den har främst frön och insekter som föda. Ett exemplar i fångenskap matades framgångsrik med frukter av Coriaria ruscifolia, Gaultheria glomerata, Pernettya prostrata och Rubus nubigenus. En hona som var dräktig med tre embryon och andra honor med aktiva spenar dokumenterades under den torra perioden i september.

Bevarandestatus 
Antagligen orsakar skogsröjningar och bergsängarnas omvandling till jordbruksmark en populationsminskning. Thomasomys baeops har ganska bra anpassningsförmåga och den hittas i olika skyddszoner. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Paramoråttor
baeops
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys bombycinus

Thomasomys bombycinus är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1925. Thomasomys bombycinus ingår i släktet paramoråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Vuxna exemplar är 112 till 130 mm långa (huvud och bål) och svanslängden är 130 till 133 mm. Denna gnagare har 26 till 30 mm långa bakfötter och cirka 20 mm långa öron. Viktuppgifter saknas. Pälsen har på ovansidan en färg som hos torkade kryddnejlikor eller mer mörkbrun. Undersidans päls är ljus kanelbrun till orangebrun med inslag av olivgrönt. Thomasomys bombycinus har ljusbruna fötter. Artens morrhår når lite över framkanten av öronen när de böjs bakåt. På svansen förekommer tunna hår.

Arten förekommer i nordvästra Colombia. Den vistas i bergstrakter mellan 2800 och 3800 meter över havet. Individer hittades i fuktiga bergsskogar och i landskapet Páramo.

Denna gnagare är nattaktiv och den vistas främst på marken.

Landskapets omvandling till odlingsmark för illegala växter som kokabusken (Erythroxylum coca) är ett potentiellt hot mot beståndet. Thomasomys bombycinus är allmänt sällsynt. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar (VU).

Källor 

Paramoråttor
bombycinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys cinereiventer

Thomasomys cinereiventer är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1912. Thomasomys cinereiventer ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i bergstrakter i Colombia. Den vistas i regioner som ligger mellan 2000 och 3500 meter över havet. Individer hittades i mindre molnskogar.

Källor 

Paramoråttor
cinereiventer
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys cinereus

Thomasomys cinereus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1882.  Thomasomys cinereus ingår i släktet paramoråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i norra Peru. Den vistas i bergsskogar och i andra skogar i Andernas låga delar. Individerna är aktiva på natten och går främst på marken.

Källor 

Paramoråttor
cinereus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys daphne

Thomasomys daphne är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1917. Thomasomys daphne ingår i släktet paramoråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet i det vetenskapliga namnet syftar på nymfen Dafne i grekisk mytologi. Det är oklart varför namnet valdes.

Arten förekommer i Anderna och i det sydamerikanska höglandet i Peru och Bolivia. Den vistas i regioner som ligger 2000 till 2770 meter över havet. Individerna lever i bergsskogar eller i områden som tidigare var skogar.

Källor 

Paramoråttor
daphne
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys eleusis

Thomasomys eleusis är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1926. Thomasomys eleusis ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i norra Peru. Den vistas i regioner som ligger 3000 till 3650 meter över havet. Thomasomys eleusis lever i molnskogar och i buskskogar. Den är aktiv på natten och går främst på marken.

Källor 

Paramoråttor
eleusis
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys gracilis

Thomasomys gracilis är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1917. Thomasomys gracilis ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i södra Peru. Den vistas i regioner som ligger 2750 till 4300 meter över havet. Thomasomys gracilis lever i skogsgläntor som är täckta med gräs och i buskskogar, ofta nära vattendrag. Den klättrar troligen främst i växtligheten.

Källor 

Paramoråttor
gracilis
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys hylophilus

Thomasomys hylophilus är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1912. Thomasomys hylophilus ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i en mindre region i gränsområdet mellan Colombia och Venezuela. Den lever i bergstrakter vid 2000 meter över havet eller högre. Thomasomys hylophilus vistas i molnskogar och i andra fuktiga delar av bergstrakten. Individerna är aktiva på natten, går främst på marken och har växtdelar samt smådjur som föda.

Källor 

Paramoråttor
hylophilus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys incanus

Thomasomys incanus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1894.  Thomasomys incanus ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Peru i Anderna. Den lever i regioner som ligger 2550 till 3250 meter över havet. Individerna vistas i bergsskogar, går främst på marken och är aktiva på natten.

Källor 

Paramoråttor
incanus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys kalinowskii

Thomasomys kalinowskii är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1894.  Thomasomys kalinowskii ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i Peru. Individerna går främst på marken och vistas i bergsskogar.

Källor 

Paramoråttor
kalinowskii
Däggdjur i neotropiska regionen