kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thallomys paedulcus

Thallomys paedulcus är en däggdjursart som först beskrevs av Carl Jakob Sundevall 1846.  Thallomys paedulcus ingår i släktet Thallomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 12 till 16,3 cm och därtill kommer en lika lång eller något längre svans. Vikten är 63 till 100 g. Den mjuka och täta pälsen har på ovansidan en vitaktig färg medan undersidan är gulgrå. I motsats till arten Thallomys nigricauda, som har en svart svans, har Thallomys paedulcus en brunaktig svans. Dessutom är de mörka ögonringarna hos Thallomys paedulcus inte lika tydliga. De långa fram- och bakfötterna är utrustade med böjda klor.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer från södra Etiopien och centrala Somalia till Angola och nordöstra Sydafrika. Habitatet utgörs av buskskogar, ofta med akacior som dominerande växt. Individerna lever i familjegrupper som bygger ett näste av växtdelar.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och klättrar främst i växtligheten. De bygger bon av kvistar, gräs och blad som ofta platseras vid trädens rötter. Hanens revir överlappar med reviren av olika honor och vid kanterna även med revir av andra hanar. Thallomys paedulcus föredrar olika delar av akacior som föda som blad, frön, bär, unga skott och naturgummi. Födan kompletteras med gräs och andra växter samt i mindre mått med ryggradslösa djur och kadaver. Ofta transporteras födan till boet.

Akaciorna i utbredningsområdet har taggar som ger skydd mot potentiella fiender. Ibland faller arten offer för ugglor eller för trädlevande ormar.

Fortplantningen sker under sommarens regntid mellan april och juli. Honor kan ha två kullar under tiden med 3,5 månader mellanrum. En kull har två till fem ungar som väger i början 2,5 till 2,8 g. Ungarna diar sin mor 28 till 31 dagar. De blir könsmogna efter cirka 107 dagar. I fångenskap lever arten ungefär tre år.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
paedulcus
Däggdjur i etiopiska regionen
Thallomys shortridgei

Thallomys shortridgei är en däggdjursart som beskrevs av Thomas och Hinton 1923. Thallomys shortridgei ingår i släktet Thallomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Artens kroppslängd (huvud och bål) är 140 till 150 mm och svanslängden är 183 till 210 mm. Djuret har cirka 27 mm långa bakfötter och ungefär 24 mm stora öron. Viktuppgifter saknas. Ovansidan är täckt av brun päls och undersidans päls bildas av hår som är gråa vid roten och vita vid spetsen vad som ger ett smutsigt vit utseende. Huvudets övre delar och öronen har samma färg som bålens ovansida. Fram till nosen blir ansiktet mer gråaktig. Några smala svarta mönster i ansiktet liknar en ansiktsmask. På artens vita händer och fötter förekommer några mörka punkter. Svansen har en svart färg. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Sydafrika.  Habitatet utgörs av buskskogar, ofta med många akacior. Levnadssättet borde vara liksom hos andra arter av samma släkte.

Möjligtvis påverkas beståndet negativt av landskapsförändringar och av torka. Utbredningsområdet är begränsat. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
shortridgei
Däggdjur i etiopiska regionen
Crateromys

Crateromys är ett släkte av däggdjur. Crateromys ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Arterna förekommer på Filippinerna. De vistas i skogar som ofta ligger i bergstrakter.

Crateromys schadenbergi är med en kroppslängd (huvud och bål) av 33 till 40 cm och en svanslängd av 36 till 48 cm den största arten. Den minsta arten är Crateromys paulus med en kroppslängd av cirka 26 cm och en ungefär 21 cm lång svans. De andra två arterna är 26 till 28 cm långa (huvud och bål) och har en 30 till 34 cm lång svans. Pälsfärgen varierar men vanligen är ovansidan brun- eller svartaktig och buken ljusare. Ofta förekommer ljusa strimmor eller andra mönster på kroppen. Hos Crateromys schadenbergi som är den mest kända arten har tummen en nagel och alla andra tår klor.

Individerna är nattaktiva och klättrar främst i växtligheten. De vilar på dagen i trädens håligheter eller bland rötter. Dessa gnagare har ett skrik med en så hög frekvens att det kan misstolkas som ljudet av en insekt. Födan utgörs av frön och bark från barrträd samt av färska frukter och ibland av blad. En hona av Crateromys heaneyi observerades med en unge.

Alla arter är hotade i beståndet på grund av skogsavverkningar och ibland fångas individer för att hålla de som sällskapsdjur. Crateromys paulus är kanske redan utdöd.

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Crateromys australis
 Crateromys paulus
 Crateromys schadenbergi

Wilson & Reeder (2005) listar ytterligare en art i släktet, Crateromys heaneyi.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Crateromys
Crateromys australis

Crateromys australis är en däggdjursart som beskrevs av Musser, Heaney och Dioscoro S. Rabor 1985. Crateromys australis ingår i släktet Crateromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare lever endemisk på ön Dinagat i östra Filippinerna. Kanske finns den även på mindre öar i närheten. De individer som är kända hittades i skogar i låglandet. Arten klättrar i växtligheten.

Ett exemplar var 26,5 cm lång (huvud och bål), hade en 28,1 cm lång svans och 5,4 cm långa bakfötter. Viktuppgifter saknas. Arten är så en medelstor medlem i släktet Crateromys. Den ganska styva men inte taggiga pälsen på ovansidan bildas av orangebruna och rosa-bruna hår med några svarta hår inblandade vad som ger ett spräckligt utseende. Det saknas en tydlig gräns mot den ljusare orangebruna pälsen på undersidan, utan svarta hår. Ansiktet kännetecknas av en ring kring varje öga med mörk hud och smala bruna hår. Ett kort avsnitt av svansen nära bålen är liksom ovansidan mörk orangebrun. Sedan följer ett svart avsnitt och svansens spets är täckt av vit päls. Även svansens hår är styva, utan taggar. Korta bruna hår förekommer bara vid öronens utkant.

Fram till 2017 hittades bara ett fåtal individer. I utbredningsområdet pågår skogsavverkningar för att skapa plats åt gruvdrift. I regionen förekommer ett fågelskyddsområde men dess kvarvarande är oklart på grund av ökande ekonomiska intressen.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
australis
Däggdjur i orientaliska regionen
Crateromys paulus

Crateromys paulus är en däggdjursart som beskrevs av Guy G. Musser och Gordon 1981. Crateromys paulus ingår i släktet Crateromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare lever endemisk på ön Ilin (söder om Mindoro) i Filippinerna. Möjligen finns den även på södra Mindoro. Antagligen utgörs djurets habitat av skogar i låglandet.

Det enda kända exemplaret hade en kroppslängd (huvud och bål) av 25,5 cm och en svanslängd av 21,5 cm. Bakfötterna var 5,0 cm långa och öronen var 2,0 cm stora. Viktuppgifter saknas. Ovansidans päls bildas av bruna hår med ljusare och mörkare avsnitt vad som ger ett spräckligt utseende. På huvudets sida och topp har några hår gråa spetsar som är synliga som punkter. Undersidan är krämfärgad med inslag av grått på några ställen. Svansens främre del har samma färg som ovansidan, mitten är mörkgrå och svansspetsen är vit. På de avrundade öronen förekommer glest fördelade hår. Arten skiljer sig även i avvikande detaljer av kraniets konstruktion från andra släktmedlemmar.

Efter upptäckten utfördes på ön Ilin och på andra öar i området sökexpeditioner efter arten under åren 1989, 1997 och 2000. Inga andra individer hittades. Kanske är Crateromys paulus utdöd. Andra släktmedlemmar har däremot ett undangömt levnadssätt vad som även kan gälla för denna art.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
paulus
Däggdjur i orientaliska regionen
Crateromys schadenbergi

Crateromys schadenbergi är en däggdjursart som först beskrevs av Meyer 1895.  Crateromys schadenbergi ingår i släktet Crateromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Individerna når en absolut längd av 68 till 77 cm inklusive en 36 till 41 cm lång svans som är längre än huvudet och bålen tillsammans. Vikten ligger vid 1,4 till 1,5 kg. Den täta och ulliga pälsen samt den yviga svansen kan variera i färgen. Oftast är pälsen mörkbrun till svart på ovansidan, mörkgrå på kroppens sidor och ljusare grå på buken. Hos några individer är olika kroppsdelar täckt av vit päls. Ansiktet kännetecknas av små ögon och öron. Händer och fötter har fem fingrar respektive tår och nästan alla är utrustade med smala klor. Endast tummarna har en nagel.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare lever endemisk på Luzon i norra Filippinerna. Arten vistas i bergstrakter mellan 2000 och 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar med barrträd och ek.

Ekologi 
Crateromys schadenbergi är aktiva mellan skymningen och gryningen. Den vilar på dagen i håligheter under trädrötter eller i ihåliga träd. Arten klättrar i växtligheten och går på marken när den letar efter föda som utgörs av unga växtskott, bark och frukter.

Före ungarnas födelse skapas ett näste av kvistar som placeras i träd. Boet fodras med mossa, ormbunkar och barr.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
schadenbergi
Däggdjur i orientaliska regionen
Cremnomys

Cremnomys är ett släkte av däggdjur. Cremnomys ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Dessa gnagare liknar indiska mjukpälsråttor (Millardia) men har en längre svans och en längre femte tå vid bakfoten. Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 107 till 149 mm och en svanslängd av 141 till 196 mm. Pälsen har på ovansidan en brun- eller gråaktig färg och undersidan är ljusgrå till vitaktig. Svansen är enfärgad eller mörk på ovansidan och ljus på undersidan.

Cremnomys förekommer i Indien och Sri Lanka. De vistas i klippiga regioner och vilar i bergssprickor. Honor föder två till åtta ungar per kull, vanligen fyra.

IUCN listar Cremnomys elvira som akut hotad (CR) och de andra två som livskraftig (LC).

Systematik 

Arter enligt Catalogue of Life:

 Cremnomys blanfordi
 Cremnomys cutchicus
 Cremnomys elvira

Wilson & Reeder (2005) och IUCN listar Cremnomys blanfordi i ett eget släkte, Madromys.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Cremnomys
Madromys blanfordi

Madromys blanfordi är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1881.  Madromys blanfordi är ensam i släktet Madromys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Indien och Sri Lanka. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter som är täckta av tropisk städsegrön skog eller av mera torra lövfällande skogar. Madromys blanfordi besöker även buskskogar.

Individerna är aktiva på natten. De vilar på dagen gömda i bergssprickor, trädens håligheter eller självgrävda jordhålor. Födan utgörs främst av växtdelar som kanske kompletteras med insekter. Honor kan ha kullar mellan juni och oktober och per kull föds 2 eller 3 ungar.

Individen som undersöktes vid artens beskrivning (holotyp) hade en kroppslängd (huvud och bål) av 105 mm och en svanslängd av 155 mm. Pälsen var på ovansidan gråaktig och vit på undersidan. Artens svans är mörkare vid roten och nästan vit vid spetsen. Andra exemplar var 98 till 110 g tunga, hade 3,2 till 3,7 cm långa bakfötter och 2,5 till 2,7 cm långa öron. Antalet spenar hos honor är tre par. Madromys blanfordi har en diploid kromosomuppsättning med 36 kromosomer (2n=36).

Källor 

Råttdjur
Muridae
Däggdjur i orientaliska regionen
Cremnomys cutchicus

Cremnomys cutchicus är en däggdjursart som beskrevs av Wroughton 1912. Cremnomys cutchicus ingår i släktet Cremnomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Vuxna exemplar är 10,4 till 14,9 cm lång (huvud och bål) och har en 12,0 till 17,4 cm lång svans. Bakfötterna är 2,3 till 2,9 cm långa. Viktuppgifter saknas. Cremnomys cutchicus har på ovansidan en mjuk gråbrun päls och undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. Hos flera men inte alla exemplar är svansens undersida ljusare än ovansidan. Tre par spenar förekommer vid honans undersida. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 36 kromosomer (2n=36).

Denna gnagare förekommer med tre från varandra skilda populationer i Indien. Habitatet utgörs av torra skogar och halvöknar. Dessutom besöks ibland gräsmarker och odlade områden. Individerna är aktiva på natten och gräver i marken.

I delstaten Rajasthan registrerades 3 till 10 ungar per kull mellan februari och september.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
cutchicus
Däggdjur i orientaliska regionen
Cremnomys elvira

Cremnomys elvira är en däggdjursart som först beskrevs av Ellerman 1946.  Cremnomys elvira ingår i släktet Cremnomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 12,6 till 14,9 cm och en svanslängd av 18,0 till 19,6 cm. Den har 3,0 till 3,2 cm långa bakfötter och 2,1 till 2,2 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. På ovansidan förekommer mjuk gråbrun päls och undersidans päls har en ljusgrå till vit färg. Vid svansen är undersidan lite ljusare. Den andra arten i samma släkte har kortare bakfötter och ett kortare kranium. Antalet spenar hos honor är tre par. Cremnomys elvira har en diploid kromosomuppsättning med 36 kromosomer (2n=36).

Denna gnagare är bara känd från en liten region i södra Indien. Det klippiga området ligger cirka 600 meter över havet och är täckt av buskar. Individerna är aktiva på natten och gräver i jorden.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
elvira
Däggdjur i orientaliska regionen
Crunomys

Crunomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Utseende 

Dessa gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 10 till 13 cm och en svanslängd av 7 till 9 cm. Vikten är 35 till 55 gram. Med undantag av Crunomys celebensis har alla arter små taggar inblandade i ryggens päls. Pälsens färg på ovansidan varierar mellan grå, mörkbrun och svartaktig. Undersidan är ljusare till vitaktig. Arterna skiljer sig även i detaljer av skallens och tändernas konstruktion från andra råttdjur. De övre molarerna har till exempel tre rötter. Även artärernas position i skallen avviker från andra råttdjur.

Utbredning och levnadssätt 

Arterna förekommer främst på olika öar som tillhör Filippinerna. Bara Crunomys celebensis hittas på Sulawesi. De lever i skogar i kulliga områden eller i bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Crunomys hittas ofta nära vattendrag.

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Crunomys celebensis
 Crunomys fallax
 Crunomys melanius
 Crunomys rabori

Enligt Wilson & Reeder (2005) och IUCN är Crunomys melanius och Crunomys rabori en och samma art. De listar däremot en annan fjärde art i släktet, Crunomys suncoides.

Dessa råttdjur är sällsynta. Därför listas Crunomys melanius som sårbar (VU) och de andra arterna med kunskapsbrist (DD).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Crunomys
Crunomys celebensis

Crunomys celebensis är en däggdjursart som beskrevs av Guy G. Musser 1982. Crunomys celebensis ingår i släktet Crunomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Enligt en studie från 2017 är Crunomys melanius artens närmaste släkting.

Utseende 
Exemplaren är med en kroppslängd (huvud och bål) av 115 till 127 mm, en svanslängd av 80 till 84 mm och en vikt av 35 till 55 g ganska liten gnagare. De har 25 till 27 mm långa bakfötter och cirka 14 mm stora öron. En tydlig gräns mellan den mjuka och mörka kastanjebruna pälsen på ovansidan och den bruna pälsen på undersidan saknas. Kännetecknande är två vita ringar kring varje öga. Svansen är täckt av små fjäll och borstiga hår. Honans 16 spenar är ordnade i par.

Utbredning och ekologi 
Arten är bara känd från två bergstrakter på Sulawesi. Den hittades där vid 823 respektive 1067 meter över havet. Crunomys celebensis lever i tropiska städsegröna skogar. Den går främst på marken och äter huvudsakligen insekter. Enligt undersökningar av maginnehållet kan även andra leddjur och växtdelar ingå i födan. Det är inget känt angående fortplantningssättet.

Hot 
Beståndet hotas av skogarnas omvandling till risodlingar, annan jordbruksmark samt av skogsbruk. Fram till 2016 var endast tre individer kända som hittades under 1970-talet. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
celebensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Crunomys fallax

Crunomys fallax är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1897. Crunomys fallax ingår i släktet Crunomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från en mindre region på Luzon som tillhör Filippinerna. Fyndplatsen ligger cirka 300 meter över havet. Troligen utgörs habitatet av skogar.

Arten blir i genomsnitt 185 mm lång (med svans), svanslängden är cirka 79 mm, bakfötterna är ungefär 23 mm långa och öronen 10 mm stora. Ovansidan är täckt av grov och lite taggig päls som har en gråbrun färg. På undersidan förekommer ljusgrå päls. Hos liknande gnagare som förekommer i samma region är antingen svansen längre (Soricomys musseri) eller ögonen större (släktet Apomys).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
fallax
Däggdjur i orientaliska regionen
Crunomys melanius

Crunomys melanius är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1907. Crunomys melanius ingår i släktet Crunomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer på Mindanao och på några andra öar som tillhör Filippinerna. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1550 meter över havet. Crunomys melanius vistas i skogar och den besöker även angränsande habitat som odlingsmark.

Vuxna exemplar är 9,8 till 13,3 cm långa (huvud och bål), har en 6,8 till 9,5 cm lång svans och väger 58 till 71 g. Bakfötternas längd är 2,5 till 2,9 cm och öronen är 1,3 till 1,6 cm stora. På ovansidan förekommer kastanjebrun päls med några glest fördelade taggar, som dock är ganska mjuka. Det finns ingen tydlig gräns mot den mörkgråa till svarta undersidan. Den mörkbruna svansen har en lite ljusare undersida. Hos honor förekommer 16 spenar.

Denna gnagare äter leddjur och olika växtdelar. Individerna går på marken och de är antagligen dagaktiva.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
melanius
Däggdjur i orientaliska regionen
Dacnomys millardi

Dacnomys millardi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1916. Dacnomys millardi är ensam i släktet Dacnomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i södra Asien. Den hittas bland annat i östra Nepal, nordöstra Indien, södra Kina (Yunnan), norra Laos och norra Vietnam. Arten vistas i bergstrakter mellan 1000 och 3000 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar.

Dacnomys millardi når en kroppslängd (huvud och bål) av 23 till 29 cm och en svanslängd av 31 till 34 cm. Den grova, tjocka pälsen är på ryggen olivbrun till grå och vid buken ljusbrun till kanelfärgade. De bruna öronen är jämförelsevis små. Arten har bruna fötter med vita tår. Tårna är utrustade med klor med undantag av lilltån vid bakfoten. På svansen är håren korta. Påfallande är den långsträckta tanduppsättningen.

Denna gnagare letar på natten efter föda.

Djuret är nära släkt med släktena Anonymomys, Chiromyscus, Leopoldamys, Niviventer och Srilankamys, som likaså förekommer i Sydostasien och på sydostasiatiska öar. Släktena sammanfattas därför av Wilson & Reeder (2005) till Dacnomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
millardi
Däggdjur i orientaliska regionen
Dasymys foxi

Dasymys foxi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1912. Dasymys foxi ingår i släktet Dasymys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 13,2 till 17,8 cm lång (huvud och bål), har en 12,1 till 15,5 cm låg svans och väger 73 till 174 g. Bakfötterna har en längd av 27 till 36 mm och öronen är 19 till 23 mm långa. Den ljusbruna pälsen på ovansidan blir fram mot sidorna ännu ljusare eller något gråaktig. Undersidan är täckt av ljus- till mörkgrå päls, ofta med en krämfärgad skugga på grund av vita hårspetsar. De avrundade öronen bär korta bruna hår. På svansen förekommer fjäll samt hår och den har en brun färg. I de övre framtänderna finns inga rännor.

Denna gnagare förekommer i Nigerias centrala högland. Regionen är täckt av fuktiga savanner, gräsmarker eller träskmarker. Arten besöker även odlade områden.

Individerna har bra simförmåga. Annars är inget känt om levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
foxi
Däggdjur i etiopiska regionen
Dasymys incomtus

Dasymys incomtus är en däggdjursart som först beskrevs av Carl Jakob Sundevall 1847.  Dasymys incomtus ingår i släktet Dasymys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Enligt nyare studier bör hela beståndet delas i flera olika arter.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 13,7 till 19,2 cm, en svanslängd av 11,9 till 16,0 cm och en vikt mellan 103 och 218 g. Bakfötterna är 31 till 35 mm långa och öronens längd är 15 till 24 mm. Pälsen på ovansidan bildas av hår som är grå nära roten och svartbrun vid spetsen. Färgen på ryggen är därför mörkgrå till svart. Undersidans hår är ljusgrå vid roten och ljusbrun till vit på spetsen. På den långa svansen förekommer många fjäll och några glest fördelade hår. Den är mörk på toppen och ljus på undersidan. Huvudet kännetecknas av små ögon, breda avrundade öron och långa morrhår. Händer och fötter är bruna och nästan nakna. I de övre framtänderna finns inga rännor. På honornas bröst förekommer fyra spenar och ytterligare två spenar finns på buken.

Populationen i sydvästra Sydafrika har gula framtänder. Exemplar som lever i östra Sydafrika och Moçambique har en något ljusare päls.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer i centrala och södra Afrika. Den största populationen har sitt utbredningsområde mellan Centralafrikanska republiken och östra Sydafrika. Isolerade populationer finns i Etiopien och södra Sydafrika. Habitatet varierar mellan skogar, savanner, träskmarker och gräsmarker. Arten besöker även jordbruksmark.

Ekologi 
Individerna går främst på marken och de vistas längre tider i vattnet. Boet ligger något avsides från närmaste vattenansamling och har två delar. Den översta skapas av gräs och andra växtdelar som vävs ihop och den lägre delen är en hålighet i marken. Dasymys incomtus äter olika växtdelar som hittas på marken eller i vattnet och dessutom ingår några insekter i födan. Antagligen lever varje exemplar ensam utanför parningstiden. Individer som hölls i fångenskap i samma bur var aggressiva mot varandra. Denna gnagare är främst aktiv under skymningen och gryningen.

Fortplantningen sker under regntiden eller under den torra perioden beroende på utbredning. Dräktigheten varar cirka 29 dagar och sedan föds 2 till 4 ungar, sällan 5. Ungarna är vid födelsen hjälplösa och de diar sin mor ungefär två veckor. Hannar parar sig för första gången efter cirka 8 veckor och honor kan bli dräktiga efter 18 till 19 veckor.

Kvarlevor från arten hittades i ugglornas spybollar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
incomtus
Däggdjur i etiopiska regionen