kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Haeromys pusillus

Haeromys pusillus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1893.  Haeromys pusillus ingår i släktet Haeromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten har en absolut längd (med svans) av 151 till 199 mm, en svanslängd av 97 till 123 mm och 15 till 17 mm långa bakfötter. Ovansidan är täckt av rödbrun päls. Den långa svansen ser naken ut. En liknande gnagare i utbredningsområdet är Chiropodomys calamianensis men den har hår på svansen.

Denna gnagare förekommer på norra Borneo. På västra Filippinerna är den troligen utdöd. Habitatet utgörs av skogar i låglandet. Antagligen klättrar djuret i växtligheten.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
pusillus
Däggdjur i orientaliska regionen
Hapalomys delacouri

Hapalomys delacouri är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1927. Hapalomys delacouri ingår i släktet silkesapråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i södra Kina (med ön Hainan), i norra Vietnam och Laos. En litet avskild population finns i södra Vietnam. Arten vistas i fuktiga och torra bergsskogar med bambu som undervegetation. Den är vanligast mellan 1200 och 1500 meter över havet. Individerna klättrar i växtligheten.

Arten blir 10 till 13,5 cm lång (huvud och bål), har en 13,5 till 17 cm lång svans och 22 till 24 mm långa bakfötter. Den tjocka pälsen på ovansidan har en mörk orangebrun färg och undersidan är täckt av vit päls. Den vita färgen sträcker sig i ansiktet fram till de övre läpparna. Den långa svansen är bara glest täckt med hår. Hapalomys delacouri är mindre än den andra arten i samma släkte och dessutom har den andra arten en mörkare undersida.

Vid svansens slut finns en tofs av cirka 6 mm långa hår. Hos honor förekommer fyra par spenar. Arten har liksom den andra silkesapråttan en motsättlig tumme som är utrustad med en nagel. På den första molara tanden i över- och underkäken bildar tandemaljens knölar tre rader som alla har tre pucklar.

Källor

Externa länkar 

Silkesapråttor
delacouri
Däggdjur i orientaliska regionen
Hapalomys longicaudatus

Hapalomys longicaudatus är en däggdjursart som beskrevs av Edward Blyth 1859. Hapalomys longicaudatus ingår i släktet silkesapråttor, och familjen råttdjur. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 150 till 170 mm och en svanslängd av 170 till 200 mm. Den ulliga pälsen på ovansidan har en gråbrun färg. En orangebrun strimma på varje kroppssida avgränsar ovansidan från den vita undersidan. Ibland kan det finnas en orangebrun skugga på buken. På kanterna av de mörkbruna öronen förekommer svarta hår. Svansen har ett mörkt utseende med korta hår nära roten och längre hår vid spetsen. Liksom hos den andra arten av samma släkte förekommer breda fötter med ganska långa fingrar och tår.

Denna gnagare är bara känd från vissa ställen i Myanmar, Thailand och andra delar av Malackahalvön. Habitatet utgörs av gläntor i skogar som är täckta av bambu. Troligen äter djuret bambu.

Individerna är aktiva på natten. De vilar i större bambustjälkar och skapar ett hål som vanligen har en diameter av 3,5cm som ingång. Boet fodras med bambublad.

Källor

Externa länkar 

Silkesapråttor
longicaudatus
Däggdjur i orientaliska regionen
Canariomys tamarani

Canariomys tamarani är en utdöd däggdjursart som beskrevs av Lopez-Martinez och Lopez-Jurado 1987. Canariomys tamarani ingår i släktet Canariomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare levde på Kanarieöarna. Kvarlevor av arten hittades på Gran Canaria. De yngsta fossilen dateras till vår tideräkning. De hittades tillsammans med rester av getter, hundar och husmus. Arten levde därmed en tid tillsammans med människor på ön. Båda arter av släktet Canariomys var stora gnagare med en vikt av cirka 2 kg.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
tamarani
Luzonråttor

Luzonråttor (Carpomys) är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Som namnet antyder förekommer dessa gnagare på ön Luzon som tillhör Filippinerna. De vistas där i bergstrakter cirka 2100 till 2400 meter över havet. Regionen är täckt av bergsskogar.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 17,5 till 20 cm och en svanslängd av 16 till 21 cm. Den mjuka och täta pälsen har på ovansidan en brun färg med flera svarta hår. Buken är gulvit. Carpomys melanurus har en glänsande svart svans och hos Carpomys phaeurus är svansen mörkbrun och inte glänsande. För bättre rörlighet i växtligheten har de breda bakfötter. Tummen har en nagel och stortån en klo.

IUCN listar Carpomys phaeurus som livskraftig (LC) och Carpomys melanurus med kunskapsbrist (DD).

Systematik 
Kladogram enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Carpomys melanurus

Carpomys melanurus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1895. Carpomys melanurus ingår i släktet Carpomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer i norra delen av ön Luzon i Filippinerna. Den vistas nära berget Mt. Data i regioner som ligger 2000 till 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar.

Arten ansågs länge vara utdöd. 2008 hittades under en expedition i Mount Pulag nationalparken en individ i växtligheten. Det var den första vetenskapliga observationen sedan 1896. Gnagaren fångades och uppvägdes med 185 gram. Den hade en mjuk rödbrun päls och en svart ansiktsmask kring ögonen. Öronen var avrundade och svansen var täckt med mörka hår.

Andra exemplar var med en absolut längd av 360 till 367 mm, inklusive en 180 till 183 mm lång svans och med en vikt av cirka 165 g lite mindre. De hade 32 till 34 mm långa bakfötter och cirka 20 mm långa öron. På buken förekommer vit päls.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
melanurus
Däggdjur i orientaliska regionen
Carpomys phaeurus

Carpomys phaeurus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1895. Carpomys phaeurus ingår i släktet Carpomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer i norra delen av ön Luzon i Filippinerna. Den vistas där i regioner som ligger 1600 till 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar. Arten klättrar troligen främst i växtligheten.

Arten blir 16,6 till 17,5 cm lång (huvud och bål), har en 15,6 till 16,1 cm lång svans och väger cirka 123 g. Bakfötterna är upp till 3,2 cm långa och öronen är cirka 1,9 cm stora. Den mjuka och tjocka pälsen på ovansidan har en mörkbrun färg och det förekommer en tydlig gräns mot den vitaktiga undersidan. Mönster i ansiktet som utgörs av svartaktiga ringar kring ögonen liknar en ansiktsmask. Bakfötternas ovansida kännetecknas av en silverbrun strimma på toppens centrum. Carpomys phaeurus har glest fördelade hår på öronen. Hårtäcket på svansen är tätare jämförd med Carpomys melanurus och färgen är ljusare i mörkbrun istället för svartaktig. Honornas fyra spenar ligger vid ljumsken. En struktur som honorna använder för att urinera är långsträckt och påminner om penisförhuden.

Enligt enstaka iakttagelser ligger boet mellan trädens rötter. Uppskattningsvis äter Carpomys phaeurus frön.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
phaeurus
Däggdjur i orientaliska regionen
Chrotomys silaceus

Chrotomys silaceus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1895.  Chrotomys silaceus ingår i släktet randråttor och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten har grå päls vad som skiljer den från Rhynchomys soricoides som har svart päls. Den har i motsats till Chrotomys whiteheadi inging ljus längsgående strimma på ryggen. Några korta vita streck på nosen kan finnas. Chrotomys silaceus har även kortare päls än Chrotomys whiteheadi. Honor har fyra spenar.

Denna gnagare förekommer på Luzon i norra Filippinerna. Arten vistas där i bergstrakter mellan 1800 och 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar eller av andra områden med tät småväxt vegetation på marken. Chrotomys silaceus äter främst daggmaskar och andra ryggradslösa djur. Individerna är huvudsakligen dagaktiva. Vanligen föds två ungar per kull.

Individerna blir cirka 20 cm långa (huvud och bål) och har en cirka 11 cm lång svans. Liksom andra arter av släktet påminner den något om en näbbmus. Den täta och mjuka pälsen är på ovansidan grå och på undersidan lite ljusare. Arten saknar en strimma på ryggen men den räknas på grund av tändernas konstruktion till släktet randråttor. Svansen är bara glest täckt med hår.

Beståndet hotas i viss mån av skogens omvandling till jordbruksmark. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
silaceus
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiromyscus chiropus

Chiromyscus chiropus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1891. Chiromyscus chiropus är ensam i släktet Chiromyscus som ingår i familjen råttdjur. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 13 till 16 cm och en svanslängd av 20 till 25 cm. Den mera grova pälsen är ockra på ovansidan, ibland med svarta skuggor, och undersidan är vitaktig. Kring ögonen finns mörka ringar. Öronen och svansen är täckta av små fina hår och vid svansens slut finns en liten tofs. Djuret liknar allmänt arterna i släktet Niviventer. På bakfötternas första tår förekommer naglar istället för klor och dessutom är stortån motsättlig.

Chiromyscus chiropus förekommer i Sydostasien. Utbredningsområdet sträcker sig över sydöstra Kina (Yunnan), Myanmar, Thailand, Laos och Vietnam. Habitatet utgörs av städsegröna skogar och angränsande buskskogar. I bergstrakter når arten 800 meter över havet.

Individerna klättrar främst i växtligheten. Annars är nästan inget känt om levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
chiropus
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiropodomys calamianensis

Chiropodomys calamianensis är en däggdjursart som först beskrevs av Taylor 1934.  Chiropodomys calamianensis ingår i släktet Chiropodomys, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

I genomsnitt har arten en absolut längd av 267 mm, en svanslängd av 147 mm och en vikt av 52 g. Bakfötterna är cirka 24 mm långa och öronen ungefär 18 mm stora. Pälsens färg på ovansidan är variabel. Den kan bland annat vara gulbrun eller gråaktig. Den mörka svansen är bara glest täckt med hår som blir längre vid svansens slut. Öronen, framtassarna och bakfötterna är nästan nakna.

Denna gnagare förekommer på Palawan och på mindre öar som tillhör västra Filippinerna. Habitatet utgörs av skogar i låglandet med tät undervegetation. Arten uppsöker även odlade områden.

Individerna är främst aktiva på natten och de klättrar i träd. Antagligen äter de växtdelar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
calamianensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Indisk plymsvansmus

Indisk plymsvansmus (Chiropodomys gliroides) är en däggdjursart som först beskrevs av Edward Blyth 1856. Chiropodomys gliroides ingår i släktet Chiropodomys, och familjen råttdjur. Arten förekommer i Indien, Indonesien, Kina, Laos, Malaysia, Myanmar, Thailand, och Vietnam. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Denna gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 6,9 till 10,2 cm, en svanslängd av 9,4 till 14,3 cm och en vikt av 15 till 32 g. Bakfötternas längd är 1,5 till 2,2 cm och öronen är 1,3 till 1,9 cm stora. Ansiktet kännetecknas av stora ögon med mörka ringar omkring och av smala morrhår. Den korta, mjuka och täta pälsen på ovansidan har en brun eller rödbrun färg och undersidan är täckt av krämfärgad till vit päls. Vid bakfoten bär stortån en nagel och de andra tårna klor. På Malackahalvön och på de sydostasiatiska öarna är pälsfärgen allmänt intensivare än på fastlandet. Vid svansens spets förekommer en yvig mörk tofs som hos enstaka exemplar (individ från norra Thailand känd) kan ha en vit spets.

Ekologi 
Indisk plymsvansmus lever i olika slags städsegröna eller lövfällande skogar i låglandet och i bergstrakter upp till 1615 meter över havet. Den kan anpassa sig till naturlandskap som brukas eller omvandlats av människor, inklusive risodlingar.

Individerna klättrar vanligen under natten i träd men de hittas även på marken. När honan inte är brunstig lever varje individ ensam. I fångenskap var enstaka exemplar aggressiva mot varandra vad i vissa fall resulterade i döden av en individ. Indisk plymsvansmus äter främst frön som är rik på proteiner samt nötter. Exemplar i fångenskap matades framgångsrik med rötter, sötpotatis, ris, gröna växtdelar och frukter som ibland kompletterades med rått kött och mjölmaskar. De behövde inte dricka vatten.

Olika exemplar byggde sina bon i bambuväxtens noder och fodrade de med löv. Vid en bambuplanta observerades två bon som var i bruk men det gick inte att utreda om nästena användes av olika individer. Bon i trädens håligheter eller i palmerna kronor rapporterades likaså men sällan.

Honor kan troligen para sig under alla årstider. På Malackahalvön hade honor upp till tre ungar per kull. I laboratorier föddes ungarna efter 19 till 21 dagar dräktighet och de diade sin mor cirka 17 dagar. Ungarna blir könsmogna efter ungefär 100 dagar. Den genomsnittliga livslängden i naturen är lite mindre n två år. Exemplar i Londons zoo blev upp till 43 månader gamla.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiropodomys karlkoopmani

Chiropodomys karlkoopmani är en däggdjursart som beskrevs av Guy G. Musser 1979. Chiropodomys karlkoopmani ingår i släktet Chiropodomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på Mentawaiöarna väster om Sumatra. Den vistas i tropiska skogar i låglandet och klättrar främst i växtligheten.

Vuxna exemplar är i genomsnitt 10,7 cm långa (huvud och bål), har en 17,1 cm lång svans, 2,9 cm långa bakfötter och 1,7 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. Huvudet kännetecknas av stora ögon och av långa smala morrhår. Ansiktet är grå förutom en brun nos och bruna ringar kring ögonen. Stortån bär en nagel och de andra tårna klor. Liksom andra släktmedlemmar har Chiropodomys karlkoopmani en tofs vid svansens spets. På ovansidan förekommer gråbrun päls som blir mer grå fram mot kroppssidorna. Undersidan är främst täckt av ljusgrå päls. Arten har vit haka och vit strupe. Hos ungar är ovansidans päls mörkare och nästan hela undersidan är vitaktig.

Individerna är nattaktiva och de klättrar ofta i träd.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
karlkoopmani
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiropodomys major

Chiropodomys major är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1893. Chiropodomys major ingår i släktet Chiropodomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på Borneo. Individer hittades i bergstrakter mellan 900 och 1500 meter över havet. Regionen är täckt av städsegrön skog.

Vuxna exemplar är 9,4 till 11,4 cm långa (huvud och bål), har en 10,9 till 14,4 cm lång svans och väger 32 till 43 g. Bakfötterna är 2,1 till 2,8 cm långa och öronen är 1,3 till 2,7 cm stora. Huvudet kännetecknas av stora ögon, ganska långa öron som är täckta av tunn päls och smala morrhår. Stortån bär en nagel och de andra tårna är utrustade med klor. Liksom andra släktmedlemmar har Chiropodomys major en tofs vid svansens spets. Ovansidans päls är gråbrun, ibland med inslag av rött, och den blir fram till sidorna mer grå. Djuret har oftast en krämfärgad till vit undersida och hos några exemplar är undersidan ljusbrun. Det finns en tydlig gräns mellan den mörka ovansidan och den ljusa undersidan. Arten har vita eller ljusgråa kinder. Vid ljumsken har honan fyra spenar.

Chiropodomys major är främst nattaktiv och den klättrar i träd. Honornas revir är 200 till 2600 m² stort och hanar har ett 1600 till 4600 m² stort territorium. Reviren överlappar varandra oberoende av kön. Födan utgörs av olika växtdelar. Individerna gömmer sig i trädens håligheter och mellan rötter.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
major
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiropodomys muroides

Chiropodomys muroides är en däggdjursart som beskrevs av Medway 1965. Chiropodomys muroides ingår i släktet Chiropodomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Fram till 2017 var bara ett fåtal individer kända.

Utseende 
Med en kroppslängd (huvud och bål) av 6,6 till 8,8 cm och en svanslängd av 8,5 till 9,1 cm är arten minst i släktet Chiropodomys. Den har 1,5 till 1,7 cm långa bakfötter och 1,4 till 1,9 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. Huvudet kännetecknas av stora ögon, ganska stora öron med päls av fina hår samt av smala morrhår. På svansen förekommer bruna hår och vid svansspetsen bildar cirka 6 mm långa hår en tofs. Stortån är utrustad med en nagel och de andra tårna bär klor. Bålens och huvudets ovansida bär ljusbrun till orangebrun päls och undersidans päls är mörkgrå med inslag av brunt. Gränsen mellan dessa färger är ganska tydlig men det saknas en skiljande ljusbrun linje. Honan har två par spenar. Artens framtänder är mer gulaktiga istället för orange hos andra släktmedlemmar.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer på Borneo. Individer hittades i bergstrakter mellan 1100 och 1300 meter över havet. Kanske har arten en större utbredning på ön. Habitatet är tropiska bergsskogar.

Ekologi 
Tänderna är så konstruerade att de troligen används för att öppna tjocka kapslar eller hårda nötter för att komma åt fröet.

Status 
Arten kan i viss mån anpassa sig till landskapsförändringar men stora skogsavverkningar påverkar beståndet negativt. I utbredningsområdet ligger Kinabalu nationalpark och andra skyddszoner. Fortfarande saknas detaljerade data angående gnagarens utbredning och populationens storlek. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
muroides
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiropodomys pusillus

Chiropodomys pusillus är en gnagare som beskrevs av Thomas 1893. Chiropodomys pusillus ingår i släktet Chiropodomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten listades tidigare som en underart till indisk plymsvansmus (Chiropodomys gliroides). Chiropodomys pusillus godkänns som art på grund av avvikande dimensioner mellan olika kroppsdelar. Dessutom har arten ett utbredningsområde som är tydlig skild från andra populationer av indisk plymsvansmus. För att bekräfta artstatus ytterligare behövs genetiska undersökningar.

Utseende 
Med en kroppslängd (huvud och bål) av 6,9 till 7,7 cm och en svanslängd av 8,1 till 9,6 cm är arten mindre än indisk plymsvansmus men inte den minsta släktmedlem på Borneo. Bakfötterna är 1,6 till 1,7 cm långa och öronen är 1,1 till 1,3 cm stora. Viktuppgifter saknas. Den korta, täta och mjuka pälsen på ovansidan har en ljus rödbrun färg med mörkare ställen på huvudets topp och ryggens mitt. Även armarnas och benens utsida är tydlig mörk. Områdena vid handleden och fotleden är gråa. Chiropodomys pusillus har vita fingrar och tår. Dessutom är undersidan från hakan till djurets anus vit. Svansens päls är enhetlig brun. Som hos andra släktmedlemmar förekommer en tofs vid svansens spets.

Huvudet kännetecknas av stora ögon, jämförd med indisk plymsvansmus små öron som är täckta av fina hår så att de känns nakna samt av långa smala morrhår. Mörka ställen som kan uppfattas som en ansiktsmask saknas i ansiktet.

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer på Borneo. Individer hittades i tre skilda områden men arten lever kanske på hela ön. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Inget är känd om artens levnadssätt. Chiropodomys pusillus är kanske specialiserad på bambu liksom indisk plymsvansmus.

Hot 
Beståndet hotas av skogsavverkningar men antalet och storleken av skyddszoner ökade sedan 1970-talet. Allmänt är Chiropodomys pusillus sällsynt. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
pusillus
Däggdjur i orientaliska regionen
Chiruromys

Chiruromys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Arterna blir 8 till 18 cm långa (huvud och bål), har en 13 till 25 cm lång svans och väger mellan 23 och 122 g. Den mjuka och täta pälsen har på ovansidan en brun-, grå- eller rödaktig färg och buken samt extremiteterna är vitaktiga. Kännetecknande är fjällen på svansen. De sticker ut liksom "tänderna" av ett rivjärn.

Medlemmar av släktet Chiruromys förekommer på Nya Guinea samt på mindre öar i närheten. De vistas i skogar i låglandet eller i bergstrakter som kan vara 2300 meter höga. Individerna klättrar i växtligheten och de vilar i trädens håligheter. Honor föder upp till tre ungar per kull.

Annars är levnadssättet samma som i släktet Pogonomys. Enligt IUCN är ingen art från släktet utrotningshotad.

Kladogram enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

Arterna är nära släkt med andra råttdjur från den australiska regionen. Släktet listas därför av Wilson & Reeder (2005) i Pogonomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Chiruromys
Chiruromys forbesi

Chiruromys forbesi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1888. Chiruromys forbesi ingår i släktet Chiruromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på östra Nya Guinea. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1300 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar och av andra trädansamlingar. Individerna bildar mindre flockar och vilar i trädens håligheter. Honor har en kull per år med två eller tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
forbesi
Däggdjur i australiska regionen
Chiruromys lamia

Chiruromys lamia är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1897.  Chiruromys lamia ingår i släktet Chiruromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på Nya Guineas östligaste halvö. Den vistas i bergstrakter mellan 1200 och 2300 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar. Individerna vilar i trädens håligheter.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
lamia
Däggdjur i australiska regionen
Chiruromys vates

Chiruromys vates är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1908.  Chiruromys vates ingår i släktet Chiruromys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på östra Nya Guinea. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga tropiska skogar. Individerna bildar mindre flockar och vilar i trädens håligheter. Honor kan ha flera kullar per år.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
vates
Däggdjur i australiska regionen