kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomomys bulbivorus

Thomomys bulbivorus är en däggdjursart som först beskrevs av Richardson 1829.  Thomomys bulbivorus ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Artepitet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av de latinska orden bulbus (lök) och voro (ätande). Gnagaren är i motsats till denna tidiga teori inte specialiserad på lökar.

Hannar blir omkring 300 mm lång, inklusive en cirka 90 mm lång svans. De har ungefär 42 mm långa bakfötter. Honornas genomsnittsvärden är 271 mm för den absoluta längden, 81 mm för svanslängden och 39 mm för bakfötternas längd. Särskilt stora hannar kan med svans vara 328 mm långa och 495 g tunga. Kroppen är under sommaren täckt av en kort och styv päls som byts före vintern mot en lång och fluffig päls. Den är på ovansidan mörk gråbrun och på undersidan blyfärgad. Det finns en vit fläck på strupen och öronen samt nosen är nästan helt svarta. Thomomys bulbivorus har liksom alla familjemedlemmar kindpåsar och framtänderna ligger utanför den stängda munnen. Honor har två par spenar på bröstet och två par spenar vid ljumsken. I varje käkhalva förekommer en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer, alltså 20 tänder i hela uppsättningen.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Oregon (USA) i dalgången till Willamette River och dess bifloder. Habitatet utgörs främst av jordbruksmark.

Arten skapar liksom andra kindpåsråttor underjordiska tunnelsystem men den vistas ibland ovanpå markytan. Den äter rötter, rotfrukter och andra underjordiska växtdelar samt gräs, nedfallna frukter och nötter. Före den kalla årstiden samlas föda i boets förvaringsrum. Individerna håller ingen vinterdvala och lever utanför parningstiden ensam. Parningen sker tidigast i mars och ungarna föds mellan april och juli. En hona har bara en kull under tiden med 3 till 5 ungar. Dräktigheten varar cirka 19 dagar och ungarna diar sin mor ungefär 6 veckor. Efter den första vintern har de parningsförmåga. Vid födelsen är ungarna cirka 50 mm långa, 6 g tunga, blinda och nakna. Deras storlek ökas snabb. Ungarna får efter två veckor päls, de börjar efter tre veckor med fast föda och de öppnar ögonen efter fem veckor.
 
I äldre avhandlingar nämns att denna art fördrar lök från stjärnhyacinter (Camassia) som föda men denna uppgift är omstridd. Thomomys bulbivorus faller ofta offer för ugglor och den jagas troligen av andra rovlevande djur.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
bulbivorus
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys clusius

Thomomys clusius är en däggdjursart som beskrevs av Elliott Coues 1875. Thomomys clusius ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet i det vetenskapliga namnet bildas av den latinska orddelen clus (avstänga). Det syftar på kindpåsråttans vana att sätta en propp av jord i boets ingångar. Detta beteende förekommer hos alla släktmedlemmar.

Utseende 
Arten blir 11 till 13,5 cm lång (huvud och bål), svanslängden är 5 till 7 cm och vikten varierar mellan 43 och 71,5 g. Djurets öron är med en längd av cirka 0,5 cm påfallande små. Bakfötternas längd är ungefär 2 cm och därtill kommer 0,7 cm långa klor. Thomomys clusius har en gulgrå pälsfärg på ovansidan med några inslag av brun och undersidan, extremiteterna samt svansen är täckta av vit päls. Vid djurets nos är pälsen mörkare till svartaktig.

Denna kindpåsråtta har i varje käkhalva en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer, alltså 20 tänder.  Liksom hos andra familjemedlemmar förekommer stora kindpåsar.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i södra Wyoming (USA). I motsats till Thomomys talpoides som förekommer i samma region undviker arten steniga och leriga jordarter.

Ekologi 
Arten äter rötter, rotfrukter och andra underjordiska växtdelar samt några växter som finns ovanpå markytan. Individerna lever utanför parningstiden ensam. Parningen sker mellan mars och juni. En hona har bara en kull under tiden med 4 till 7 ungar. Dräktigheten varar cirka 19 eller 20 dagar.

För att nå födan gräver arten tunnlar som har en diameter av cirka 5,5 cm. Tunnelsystemet delas ibland med Thomomys talpoides men det förekommer inga hybrider mellan arterna.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
clusius
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys idahoensis

Thomomys idahoensis är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1901. Thomomys idahoensis ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 3 underarter. 

Thomomys idahoensis når en kroppslängd (huvud och bål) av 104 till 148 mm, en svanslängd av 43 till 70 mm och en vikt av 36 till 88 g. Den har på ovansidan grågul päls med orange nyanser och pälsen blir fram till kroppssidorna mer gråaktig. Undersidan är täckt av krämfärgad päls. Bakom varje avrundat öra förekommer en mörk fläck. Typisk är en tofs vid svansens spets. Jämförd med Thomomys talpoides har arten ljusare päls.

Denna gnagare förekommer med två från varandra skilda populationer i Idaho, Wyoming, Montana och Utah (USA). Habitatet utgörs av gräsmarker och av öppna buskskogar.

Arten gräver underjordiska tunnelsystem och visar sig bara på natten eller på molniga dagar ovanpå markytan. Den äter rötter, rotfrukter och i mindre mått andra växtdelar. Födan transporteras med hjälp av kindpåsarna och lagras i boet. Antagligen är honor liksom hos Thomomys talpoides 19 eller 20 dagar dräktig. Per kull föds 4 till 7 ungar.

För beståndet är inga hot kända. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
idahoensis
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys mazama

Thomomys mazama är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1897. Thomomys mazama ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 15 underarter.

Utseende 
Vuxna exemplar är 12,0 till 16,6 cm långa (huvud och bål), har en 4 till 9 cm lång svans och väger 60 till 135 g. Bakfötterna är 2,5 till 3,0 cm långa. På ryggens topp förekommer kastanjebrun, mörkbrun eller nästan svartaktig päls som blir mer orangebrun fram mot sidorna. Undersidan är täckt av ljus orangebrun till ljusbrun päls. Kännetecknande är en stor svartaktig fläck bakom varje öra. Arten kan lätt förväxlas med Thomomys talpoides som har små svarta fläckar bakom öronen och en mer gråaktig päls. Entydiga avvikelser finns i konstruktionen av kraniet och av hanens penisben.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i västra USA i delstaterna Washington, Oregon och Kalifornien. Habitatet utgörs av gräsmarker som savanner, prärien, betesmarker eller ödemark som delvis är täckt av gräs.

Ekologi 
Thomomys mazama bygger liksom andra kindpåsråttor under jordiska tunnelsystem och äter rötter, rotfrukter och vissa växtdelar som finns ovanpå marken. Utanför parningstiden lever hanar och honor ensam. Mellan mars och juni föder honan en kull med 4 till 6 ungar. Gnagaren jagas bland annat av ugglor, prärievargar och rödlo.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
mazama
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys monticola

Thomomys monticola är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1893. Thomomys monticola ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Kalifornien och i angränsande områden av Nevada (USA). Habitatet utgörs av bergsängar och andra gräsmarker samt av öppna skogar.

Thomomys monticola bygger liksom andra kindpåsråttor under jordiska tunnelsystem och äter rötter, rotfrukter och vissa växtdelar som finns ovanpå marken. Under vintern kan boet ligga i snön ovanpå markytan. Utanför parningstiden lever hanar och honor ensam. Mellan juli och augusti föder honan en kull med 3 till 4 ungar efter cirka 19 dagar dräktighet. Livslängden går upp till fyra år.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
monticola
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys talpoides

Thomomys talpoides är en däggdjursart som först beskrevs av Richardson 1828.  Thomomys talpoides ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan cirka 30 underarter.

Utseende 
Arten blir med svans 16,5 till 26,0 cm lång och svanslängden är 4,0 till 7,4 cm. Djuret väger 60 till 160 g och honor är lite mindre än hannar. Liksom andra kindpåsråttor har arten korta extremiteter och kindpåsar för att bära föda. Den mjuka pälsen är gråbrun, brun eller gulbrun. Under våren när pälsen byts är tvärgående band synliga. Kännetecknande är en slät framsida vid de övre framtänderna samt korta avrundade öron (allmänt kortare än 0,7 cm).

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i västra Nordamerika. Utbredningsområdets norra gräns sträcker sig från Manitoba till British Columbia (Kanada), den östra gränsen över North Dakota, South Dakota, Nebraska och Colorado till New Mexico (alla USA) och den södra gränsen över Arizona till Kalifornien. I väst når arten även Washington och Oregon men inte fram till Stilla havet. Habitatet varierar mellan stäpper med glest fördelade buskar, bergsängar och andra gräsmarker, tundra, jordbruksmark och trädgårdar.

Ekologi 
Thomomys talpoides gräver underjordiska tunnelsystem och den är hela året aktiv (ingen vinterdvala). Under mycket kalla eller varma dagar vilar individerna i boet. De kan vara aktiva på dagen och på natten, främst på morgonen och vid senare kvällen. Hanar och honor lever utanför parningstiden ensam.

Vid revirets gränser kan korta strider äga rum där individerna slår med de kloförsedda framtassarna i luften med dem står på bakfötterna. Ibland biter de varandra. Thomomys talpoides accepterar däremot andra djur i boet som paddor, salamandrar, hjortråttor, sorkar och ryggradslösa djur. Arten gräver med hjälp av tänderna och händerna. I boet förekommer vanligen an avfallskammare som sedan stängs med jord. Vid boets utgångar syns jordhögar som har en diameter av cirka en meter och en höjd av cirka en halv meter.

Beroende på årstid äter gnagaren olika växtdelar som rötter och stjälkar av örter, gräs, frön eller rotfrukter. Den hittar födan oftast nära boets utgångar och underjordiska växtdelar direkt i tunnlarna. Inom boet skapas flera förrådsrum. Före vintern kan hela reserven väga upp till 3 kg. Thomomys talpoides gräver sig under vintern fram till buskar som är täckta av snö och äter bark samt kvistar.

I norra delen av utbredningsområdet har honor bara en kull per år. Efter dräktigheten som varar i 18 till 19 dagar föds mellan april och sen maj (eller sällan juni) tre till tio ungar. Vid födelsen är ungarna nakna, blinda och döva. De börjar med fast föda efter ungefär 17 dagar och efter 6 till 8 veckor slutar honan med digivning. Ungarna har cirka 26 dagar efter födelsen öppna ögon och öron. Könsmognaden infaller under följande vår.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
talpoides
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys townsendii

Thomomys townsendii är en gnagare som först beskrevs av John Bachman 1839.  Thomomys townsendii ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Utseende 
Tillsammans med Thomomys bulbivorus har arten de längsta bakfötterna inom släktet Thomomys som är hos vuxna exemplar längre än 3,4 cm. Hos Thomomys townsendii är bakfötterna däremot inte längre än 3,8 cm (honor) respektive 4,0 cm (hanar). Avvikande från Thomomys bulbivorus har arten allmänt en ljusare pälsfärg på ovansidan men några enstaka individer kan vara svarta med vita fötter och vit haka. Dessutom saknar Thomomys townsendii en vit fläck på strupen.

De flesta exemplar är med svans 22,2 till 29,0 cm långa och svansens längd är 6,0 till 9,5 cm. Vikten varierar mellan 190 och 380 g. Pälsens färg på ovansidan är oftast brun till mörkbrun med mer eller mindre tydligt inslag av grå. Undersidans päls är intensivare brun och mindre gråaktig. En vit fläck på hakan förekommer alltid och några exemplar har vita fläckar på huvudets topp. Artens tandformel är I 1/1 C 0/0, P 1/1, M 3/3, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i västra USA i delstaterna Oregon, Idaho, Nevada och nordöstra Kalifornien. Arten lever i buskskogar, på övergiven jordbruksmark, i uttorkade flodbädd och i liknande landskap med varierande växtlighet.

Ekologi 
Thomomys townsendii gräver underjordiska tunnelsystem och den är hela året aktiv. Födan utgörs främst av underjordiska växtdelar som rötter och rotfrukter samt av växtdelar som hittas på markytan. Honor kan ha två eller fler kullar under den varma årstiden. Efter cirka 19 dagar dräktighet föds 2 till 10 ungar. Gnagaren jagas bland annat av ugglor, rovfåglar, ormar, nordamerikansk grävling, rödlo, rävar och prärievarg.

Vid boets utgångar skapas jordhögar som kan ha en diameter av 120 cm och en höjd av 20 cm. Arten kan gräva fram stenar som är 7,5 cm långa och 5 cm breda. När utgångarna inte används stängs de med ett propp av jord. I områden där båda arter förekommer samtidig kan hybrider uppstå med Thomomys bottae.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
townsendii
Däggdjur i nearktiska regionen
Thomomys umbrinus

Thomomys umbrinus är en däggdjursart som först beskrevs av Richardson 1829.  Thomomys umbrinus ingår i släktet Thomomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 25 underarter.

Utseende 
Vuxna exemplar är 11,5 till 15,5 cm långa (huvud och bål), har en 4,3 till 7,6 cm lång svans och väger 80 till 175 g. Bakfötterna är 2,3 till 2,9 cm långa. De flesta exemplar har mörkbrun päls på ovansidan, ofta med glänsande blå inslag på bålens sidor. Typiskt är en svartaktig längsgående strimma på ryggens topp. Undersidans päls är ljusbrun. Honans ett par spenar ligger på bröstet. I delar av utbredningsområdet lever även Thomomys bottae som allmänt är större och ljusare. Dessutom har honor av Thomomys bottae två par spenar.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Mexiko samt Arizona och New Mexico (USA). Arten lever i låglandet och i bergstrakter. Habitatet varierar mellan öknar, halvöknar, buskskogar, öppna landskap med träd och bergsängar.

Ekologi 
Thomomys umbrinus gräver underjordiska tunnelsystem och den är hela året aktiv. Under vintern kan boet ligga i snötäcket ovanpå markytan. Födan utgörs främst av underjordiska växtdelar samt av växtdelar som hittas på markytan. Vanligen förekommer fler honor i samma region än hanar. Parningstiden är beroende på population. I Arizona sker parningen under senvintern eller under våren. Per kull föds vanligen 4 eller 5 ungar och mera sällsynt 8 till 10 ungar. De flesta individer dör innan de blir könsmogna. De jagas bland annat av ugglor, rovfåglar, ormar, nordamerikansk grävling, rödlo och prärievarg. Enstaka individer blir 2 eller 3 år gamla.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
umbrinus
Däggdjur i nearktiska regionen
Jättekindpåsråttor

Jättekindpåsråttor (Orthogeomys) är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen kindpåsråttor.

Utseende 

Arterna liknar andra kindpåsråttor i utseende men de är med en kroppslängd (huvud och bål) av 10 till 35 cm och en vikt av 150 till 900 g tydlig större. Svansen blir 5 till 14 cm lång. Pälsen har på ovansidan en svartbrun färg, undersidan är oftast ljusare. Hos vissa arter förekommer vita strimmor eller fläckar på ryggen eller i ansiktet. Pälsen är mjukare och tätare hos arter som lever i kalla regioner. De övre framtänderna har en kännetecknande ränna i mitten.

Utbredning och habitat 

Jättekindpåsråttor förekommer från Mexiko över Centralamerika till Colombia. De vistas i tropiska regnskogar och andra skogar. I bergstrakter hittas de upp till 3000 meter över havet.

Ekologi 

Individerna bygger underjordiska tunnelsystem som ligger tät under markytan. Boet har en eller flera kamrar som fodras med växtdelar eller som tjänstgör som förvaringsrum. Jättekindpåsråttor stannar huvudsakligen i boet men på natten kommer de ibland ut. Födan utgörs av rötter, rotfrukter och andra växtdelar som de når från tunnlarna.

Honor har vanligen två kullar per år och per kull föds en till fyra ungar. Ungarna blir påfallande fort könsmogna och honor kan redan efter tre månader ha egna ungar.

Status och hot 

Arterna betraktas i största delen av utbredningsområdet som skadedjur. Att fånga jättekindpåsråttor är ett godkänt yrke (tucero) i Centralamerika som oftast går i arv inom en familj. Arter som har begränsade utbredningsområden är därför hotade i beståndet. De flesta arter klassificeras däremot av IUCN som livskraftig (LC).

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Orthogeomys cavator
 Orthogeomys cherriei
 Orthogeomys cuniculus
 Orthogeomys dariensis
 Orthogeomys grandis
 Orthogeomys heterodus
 Orthogeomys hispidus
 Orthogeomys lanius
 Orthogeomys matagalpae
 Orthogeomys thaeleri
 Orthogeomys underwoodi

Källor

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Orthogeomys cavator

Orthogeomys cavator är en däggdjursart som först beskrevs av Outram Bangs 1902.  Orthogeomys cavator ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Arten lever i Costa Rica och norra Panama. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2400 meter över havet, sällan till 3200 meter. Habitatet utgörs av skogar, skogsgläntor och jordbruksmark. Orthogeomys cavator äter bland annat odlade växter och betraktas därför som skadedjur.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
cavator
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys cherriei

Orthogeomys cherriei är en däggdjursart som först beskrevs av J. A. Allen 1893.  Orthogeomys cherriei ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Arten lever i Costa Rica. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1450 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar, skogsgläntor och jordbruksmark. Orthogeomys cherriei äter bland annat odlade växter och betraktas därför som skadedjur. Dräktiga honor hittades mellan november och juni. De föder 2 eller 3 ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
cherriei
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys cuniculus

Orthogeomys cuniculus är en däggdjursart som beskrevs av Elliot 1905. Orthogeomys cuniculus ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en absolut längd av 32 till 33 cm, inklusive en 9,5 till 10 cm lång svans. Bakfötterna är 4,4 till 4,8 cm långa, öronen är 0,8 cm stora och vikten ligger vid 400 g. Orthogeomys cuniculus har nästan samma utseende som Orthogeomys grandis men är lite mindre. Den grova pälsen på ovansidan har en brun färg. Undersidans päls är inte tät och huden som ligger under är ofta synlig. På svansen saknas hår. Liksom andra släktmedlemmar har arten en fåra i de övre framtänderna. I varje käkhalva förekommer en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Arten är bara känd från två mindre områden i södra Mexiko. Den hittades i torra skogar med odlingar av sockerrör i närheten.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
cuniculus
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys dariensis

Orthogeomys dariensis är en gnagare som först beskrevs av Edward Alphonso Goldman 1912.  Orthogeomys dariensis ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Taxonet Orthogeomys thaeleri som tidigare godkändes som art är enligt nyare avhandlingar en underart till Orthogeomys dariensis. Ibland listas arten i det nya släktet Heterogeomys.

Arten lever i sydöstra Panama och kanske i angränsande områden av Colombia. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1300 meter över havet. Habitatet utgörs av städsegröna skogar och av kultiverade områden.

Denna gnagare har en 21 till 27,8 cm lång kropp (huvud och bål) och en kort svans. Pälsen på ovansidan kan vara rödbrun, blek chokladbrun eller svartaktig. På undersidan och på extremiteternas insida förekommer bara glest fördelade gråa eller ljusbruna hår. Svansens färg varierar mellan ljusbrun, rosa eller vit.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
dariensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys grandis

Orthogeomys grandis är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1893.  Orthogeomys grandis ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 16 underarter.

Utseende 
Vuxna exemplar är med svans 33,5 till 40,5 cm långa, svanslängden är 9,5 till 14,0 cm och vikten varierar mellan 480 och 985 g. Arten har 4,4 till 5,5 cm långa bakfötter och 0,9 till 1,3 cm stora öron. Orthogeomys grandis har i bergstrakter ganska tät päls på ovansidan som har en mörkbrun till svartbrun färg. Undersidans päls bildas hos populationer i bergstrakter av glest fördelade hår som har samma färg som på ovansidan. Denna jättekindpåsråtta har i låglandet och i torra områden även på ovansidan gles päls. På svansen saknas hår och fötternas ovansida är ofta vitaktig. På bakhuvudet kan vitaktiga fläckar förekomma. Liksom andra släktmedlemmar har arten en fåra i de övre framtänderna. Tandformeln är I 1/1, C 0/0, P 1/1, M 3/3, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Utbredning 
Arten lever i Centralamerika från centrala Mexiko till Honduras. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar och av jordbruksmark.

Ekologi 
Denna gnagare skapar underjordiska bon där den stannar största delen av livet. Individerna kan vara dag- och nattaktiva. Födan utgörs främst av rötter av trädet Hymenaea courbaril eller av andra växter. I odlingsområden betraktas arten som skadedjur när den äter delar av kakaoträdet, av arter av banansläktet, av träd från släktet Hevea (inklusive kautschuk), av arter av majssläktet, av risplantor samt av växter från släktet Nephelium.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
grandis
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys heterodus

Orthogeomys heterodus är en däggdjursart som först beskrevs av Peters 1865.  Orthogeomys heterodus ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Arten är bara känd från några mindre områden i Costa Rica. Den vistas i bergstrakter mellan 1500 och 2400 meter över havet. Habitatet utgörs av skogsgläntor och jordbruksmark.

Individerna är främst aktiva på morgonen. De skapar underjordiska tunnelsystem med ett större hålrum som boplats. Vanligen bor endast en individ i boet.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
heterodus
Däggdjur i neotropiska regionen