kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cratogeomys fumosus

Cratogeomys fumosus (tidigare Pappogeomys fumosus) är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1892.  Cratogeomys fumosus ingår i släktet Cratogeomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en absolut längd av 212 till 375 mm, inklusive en 75 till 123 mm lång svans. Den har 35 till 59 mm långa bakfötter, 5 till 10 mm stora öron och en vikt av 250 till 1030 g. Hannar blir betydlig tyngre än honor. Individen som hittades öster om orten Opopeo i Mexiko är den största kända kindpåsråttan överhuvudtaget. Pälsen färg på ovansidan kan variera mellan ljusbrun och svartaktig och undersidan är oftast täckt av ljusare päls. En rökgrå päls förekommer bara hos den population som upptäcktes först. Cratogeomys fumosus skiljer sig från andra släktmedlemmar i avvikande genetiska egenskaper.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i centrala Mexiko. Den vistas i kulliga områden och i vulkaniska bergstrakter upp till 3 300 meter över havet. Habitatet utgörs av barrskogar eller ekskogar med gräs som undervegetation. Cratogeomys fumosus uppsöker även jordbruksmark.

Individerna gräver underjordiska bon som kan vara upp till 30 cm djupa. Troligtvis kan honor para sig hela året men hittills är dräktiga honor bara kända från februari, april och juli. Per kull föds upp till fem ungar. Arten har flera naturliga fiender som prärievarg, rävar och grävlingar samt större ödlor och ormar. Gnagaren har främst rötter och rotfrukter som föda. Den äter även stjälkar och blad från gräs och örter. Ibland drar den hela växten ner i tunneln. Cratogeomys fumosus använder sina robusta framtassar för att gräva. I några områden delar arten revir med andra underjordisk levande gnagare (Thomomys umbrinus och Michoacan-kindpåsråtta). Arternas bon är så vid känd inte sammankopplade med varandra. Michoacan-kindpåsråttan har sina gångar nära markytan, tunnlarna av Thomomys umbrinus ligger lite djupare och Cratogeomys fumosus har de djupaste tunnlarna.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
fumosus
Däggdjur i nearktiska regionen
Cratogeomys gymnurus

Cratogeomys gymnurus är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1892.  Cratogeomys gymnurus ingår i släktet Cratogeomys och familjen kindpåsråttor.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter. Denna gnagare lever i Mexiko i delstaterna Jalisco och Michoacan.

Arten godkänns inte av IUCN. Populationen infogas i arten Cratogeomys fumosus.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Geomyidae
Cratogeomys merriami

Cratogeomys merriami är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1893.  Cratogeomys merriami ingår i släktet Cratogeomys och familjen kindpåsråttor.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 7 underarter.

Arten är med en längd av 320 till 360 mm, inklusive en 100 till 120 mm lång svans och en vikt av 450 till 700 g en större medlem i släktet Cratogeomys. Den har 42 till 53 mm långa bakfötter och 6 till 10 mm stora öron. Hannar är allmänt lite större än honor. På ovansidan varierar pälsens färg mellan ljus kastanjebrun och svartaktig. Undersidans päls är lite ljusare av samma färg. Individerna har en ränna på framsidan av de övre framtänderna. Cratogeomys merriami skiljer sig främst i avvikande genetiska egenskaper från andra släktmedlemmar.

Denna gnagare förekommer i centrala Mexiko. Arten vistas i bergstrakter mellan 1800 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av gräsmarker och av tempererade skogar med ek och barrträd. Cratogeomys merriami besöker även jordbruksmark.

Individerna gräver komplexa underjordiska tunnelsystem som kan täcka en yta av 400 m². Gångarna har en diameter av 80 till 120 mm. Vid utgångarna skapas jordhögar som kan ha en diameter av en meter. Troligtvis kan honor para sig hela året men de flesta ungar föds under våren och hösten. En kull har upp till tre ungar. Kända naturliga fiender är rävar, grävlingar, vesslor och rovlevande fåglar.

Cratogeomys merriami fångas ibland av människor för köttets skull. Hela beståndet listas av IUCN som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Geomyidae
Däggdjur i nearktiska regionen
Cratogeomys neglectus

Cratogeomys neglectus är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1902.  Cratogeomys neglectus ingår i släktet Cratogeomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från en 2900 meter hög bergstrakt i delstaten Querétaro Arteaga i centrala Mexiko. Arten godkänns inte av IUCN. Populationen infogas istället i Cratogeomys fumosus.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Geomyidae
Östliga kindpåsråttor

Östliga kindpåsråttor (Geomys) är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen kindpåsråttor.

Utseende 
Dessa kindpåsråttor når en kroppslängd (huvud och bål) av 13 till 24 cm och en svanslängd av 5 till 13 cm. De blir 300 till 450 g tunga. Arterna har en svart till ljusbrun päls på ovansidan som är på buken ljusare. Framfötterna är kraftiga och utrustade med klor för att gräva i jorden.

Typiskt är små ögon och två skåror i de övre framtänderna.

Utbredning och ekologi 

Östliga kindpåsråttor förekommer från sydöstra USA till centrala Mexiko. De vistas nästan alltid i sina underjordiska bon som byggs i öppna landskap med några glest fördelade träd och buskar. Tunnlarna i boet kan vara 30 meter långa och ligger cirka 10 till 20 cm under markytan (ibland 100 cm). I boet finns minst en kammare som fodras med växtdelar.  Arterna håller ingen vinterdvala.

Födan utgörs av rötter och rotfrukter samt några gröna växtdelar. Vätskebehovet tillfredsställs nästan helt med födan.

Utanför parningstiden lever varje individ ensam. Fortplantningen sker oftast mellan mars och maj eller lite senare. Det är inte helt utrett hur länge dräktigheten varar, uppgifterna varierar mellan 18 och 52 dagar. Vanligen föds 3 eller 4 ungar per kull men antalet kan variera mellan 1 och 8. I vissa regioner kan honan ha två kullar per år. Ungarna föds blinda och de öppnar ögonen efter ungefär tre veckor. En eller två veckor senare slutar honan med digivning. Könsmognaden infaller efter fyra till sex månader. Med människans vård kan individerna leva sju år.

Östliga kindpåsråttor och människor 

Dessa gnagare betraktas ibland som skadedjur på potatis och andra rotfrukter men de hjälper även vid skapandet av en frodig jordmån. Arterna hotas mer eller mindre av landskapsförändringar. IUCN listar Geomys tropicalis som har ett litet utbredningsområde i östra Mexiko som akut hotad (CR) och Geomys arenarius som nära hotad (NT). Övriga arter klassificeras som livskraftig (LC).

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Geomys arenarius
 Geomys attwateri
 Geomys breviceps
 Geomys bursarius
 Geomys knoxjonesi
 Geomys personatus
 Geomys pinetis
 Geomys texensis
 Geomys tropicalis

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore,

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Geomys arenarius

Geomys arenarius är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1895. Geomys arenarius ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.
 Geomys arenarius arenarius
 Geomys arenarius brevirostris

Artepitet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av de latinska orden aren (sand) och arious (bunden till). Epitet för underarten G. a. brevirostris kommer likaså från latin och består av orden brevi (kort) och rostroum (nos).

Jämförd med andra arter av samma släkte är Geomys arenarius medelstor. Pälsen på ovansidan är blek brun och består av hår med svarta spetsar. På undersidan finns vit päls. Gränsen mellan dessa två färger är mer eller mindre skarp, beroende på individ. Svansen är sparsamt täckt med hår. Skillnaden mot andra kindpåsråttor består främst i avvikande detaljer av skallens konstruktion. Individerna når en absolut längd av 22,5 till 28 cm, inklusive en 7,5 till 9,5 cm lång svans. Honor är med 165 till 207 g lättare än hanar som väger 198 till 254 g.

Denna gnagare förekommer med två populationer i New Mexico och västra Texas (USA) samt i norra Mexiko. Den vistas där i sandiga regioner nära vattenansamlingar. I utbredningsområdet förekommer långa och heta somrar samt måttlig kyla vintrar. Området är en högplatå som ligger cirka 1200 till 1600 meter över havet.

Enligt en studie från 1974 sker fortplantningen under sommaren och en kull har 2 till 6 ungar. Arten jagas av olika predatorer som skallerormar, rovlevande fåglar, prärievarg, vesslor och grävlingar.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
arenarius
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys personatus

Geomys personatus är en däggdjursart som beskrevs av Frederick W. True 1889. Geomys personatus ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 7 underarter.

Det vetenskapliga namnet är latin och betyder "har en ansiktsmask". Det syftar på en mörkare region mellan ögonen på nosen.

Arten blir med svans 22 till 31 cm lång, svanslängden är 6 till 11 cm och bakfötterna är 3 till 4 cm långa. Hannar är något större än honor. Geomys personatus skiljer sig från andra släktmedlemmar i avvikande detaljer av skallens konstruktion. Liksom sina nära släktingar har den kindpåsar, små ögon, en kort svans med glest fördelade hår och kraftiga klor vid framtassarna. I varje käkhalva förekommer en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer. Pälsens färg är oftast anpassad till jordens färg i utbredningsområdet. I sällsynta fall kan pälsen ha vita prickar. Pälsbytet sker varje år före vintern och under våren.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i södra Texas och i angränsande områden av Mexiko. Arten gräver underjordiska bon i sand eller i annan mjuk jord med gräs och några buskar eller träd som vegetation. Gångarna kan ha en längd av 30 meter när de räknas ihop. Födan utgörs huvudsakligen av underjordiska växtdelar som rötter eller rotfrukter. Mellan oktober och februari har honor upp till två kullar med 3 till 4 ungar per kull.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
personatus
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys pinetis

Geomys pinetis är en däggdjursart som beskrevs av Rafinesque 1817. Geomys pinetis ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 6 underarter. Artepitet i det vetenskapliga namnet syftar på att djuret vistas i områden med tallar.

Arten har i princip samma utseende som andra kindpåsråttor av samma släkte. Den godkänns som art på grund av avvikande detaljer av skallens konstruktion. Dessutom har den andra genetiska egenskaper. Hannar är allmänt lite större än honor. Geomys pinetis har robusta klor vid framtassarna och en nästan naken svans.

Denna gnagare förekommer i sydöstra USA i Alabama, Georgia och Florida. Individerna gräver underjordiska bon i mjuk jord och undviker områden med ren lera. Ofta är landskapet täckt med skogar där barrträdet Pinus palustris dominerar.

Honor kan para sig hela året men de flesta ungar föds mellan januari och augusti. Per år har honan en eller två kullar med vanligen två ungar per kull. Utanför parningstiden lever bara en individ i tunnelsystemet. Geomys pinetis äter rötter, underjordiska svampdelar, gräs och örter. Arten är främst aktiv på natten och den håller ingen vinterdvala.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
pinetis
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys attwateri

Geomys attwateri är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1895. Geomys attwateri ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar H. P. Attwater från Texas som överlämnade det exemplaret till Clinton Hart Merriam som användes för artens vetenskapliga beskrivning (holotyp).

Utseende 
Hos arten är huvud och bål ungefär lika bred och det saknas en tydlig hals. Djuret blir lite smalare från huvudets baksida mot svansens ansats. Ovansidans päls bildas av hår som är ljusbruna till svarta och undersidan är oftast lite ljusare. Huvudet kännetecknas av små ögon och av rudimentära öron. Den korta och tjocka svansen bär bara några enstaka hår närmast bålen. Påfallande är de stora och böjda klorna vid framtassarna. Bakfötternas klor är jämförelsevis små. Vuxna hanar är med en genomsnittlig vikt av 163 g tydlig tyngre än honor som väger ungefär 131 g. Vikten varierar dessutom mellan olika populationer. Geomys attwateri blir med svans 19,2 till 23,5 cm lång, svanslängden är 5,1 till 7,0 cm och bakfötterna är 2,5 till 2,8 cm långa. Arten har i varje käkhalva 1 framtand, ingen hörntand, 1 premolar och 3 molarer, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Endast efter utseende kan Geomys attwateri inte skiljas från Geomys breviceps och Geomys bursarius. De avviker i några detaljer av kraniets konstruktion och ännu tydligare i sina genetiska egenskaper.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i östra Texas vid kusten. Habitatet utgörs av gräsmarker med sandig eller lerig jord.

Ekologi 
Individerna gräver underjordiska tunnelsystem och vistas sällan ovanpå markytan. Honor har mellan oktober och juni en eller fler kullar med ungefär två ungar per kull.

Födan utgörs främst av tvåhjärtbladiga växter. I artens tunnelsystem hittades till exempel delar av Callirhoe involucrata, Commelina erecta och hundtandsgräs. Födan transporteras med hjälp av kindpåsarna till boet. Boets gångar ligger i genomsnitt 18 cm under markytan. I motsats till andra släktmedlemmar har Geomys attwateri många böjda gångar som når tillbaka till starten istället för en huvudtunnel med flera förgreningar. Individernas revir är 130 till 280 m² stort.

Arten jagas bland annat av prärievarg, strimmig skunk, Spilogale gracilis, rödlo, västlig diamantskallerorm, Pituophis melanoleucus, Lampropeltis getula, kråsuggla och tornuggla.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
attwateri
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys breviceps

Geomys breviceps är en däggdjursart som beskrevs av Baird 1855. Geomys breviceps ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Artepitet i det vetenskapliga namnet är bildat av de latinska orden brevis (kort) och ceps (huvud).

Utseende 
Hos arten är huvud och bål ungefär lika bred och halsen är bara lite smalare. Bålen blir lite smalare från axlarna mot svansens ansats. Ovansidans päls bildas av hår som är ljusbruna till svarta och undersidan är oftast lite ljusare. Huvudet kännetecknas av små ögon och av rudimentära öron. Den korta och tjocka svansen bär bara några enstaka hår närmast bålen. Påfallande är de stora och böjda klorna vid framtassarna. Bakfötternas klor är jämförelsevis små. Geomys breviceps blir med svans 19,2 till 22,2 cm lång, svanslängden är 5,4 till 6,7 cm och bakfötterna är 2,3 till 2,8 cm långa. I varje käkhalva förekommer 1 framtand, ingen hörntand, 1 premolar och 3 molarer, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Endast efter utseende kan Geomys breviceps inte skiljas från Geomys attwateri och Geomys bursarius. De avviker i några detaljer av kraniets konstruktion och ännu tydligare i sina genetiska egenskaper.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i östra Texas, södra Oklahoma, västra Louisiana och kanske i västra Arkansas. Habitatet utgörs av gräsmarker med några träd eller buskar.

Ekologi 
Individerna gräver underjordiska tunnelsystem med gångar som kan vara 80 meter långa när de räknas ihop. Dessutom ingår några kamrar i boet. Vid utgångarna skapas högar som påminner om mullvadshögar. Arten äter rötter, gröna växtdelar och stjälkar. Honor har mellan februari och augusti upp till två kullar. De flesta ungar föds i april och i juni/juli. Per kull föds i genomsnitt 2,6 ungar. Cirka tre månader efter födelsen blir individer av honkön könsmogna.

Boets tunnlar har en diameter av cirka 6 cm och de ligger 10 till 68 cm under markytan. Högarna vid utgångarna kan ha en diameter av 180 cm och en höjd av 30 till 60 cm. Hålrummet där gnagaren sover ligger under sommaren i högen och under vintern upp till 30 cm under markytan. Nästet där ungarna uppfostras fodras med hundtandsgräs. Gångar som inte längre används stängs med en propp av jord.

Födan transporteras med hjälp av kindpåsarna till boet. I artens blindtarm och tjocktarm lever många bakterier som är nyttiga för nedbrytningen av cellulosa. Dessutom dokumenterades individer som åt sin spillning (koprofagi). Geomys breviceps jagas bland annat av ormen Lampropeltis getula, av virginiauv, rödstjärtad vråk, långsvansad vessla och strimmig skunk.

Relation till människor 
Geomys breviceps betraktas i lantbruksområden som skadedjur när den äter grödor och grönsaker. Husdjur kan skada sig när de trampar på gnagarens bon. Arten bekämpas med fällor och gift. Trots allt är hela populationen stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
breviceps
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys knoxjonesi

Geomys knoxjonesi är en däggdjursart som beskrevs av Baker och Hugh H. Genoways 1975. Geomys knoxjonesi ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kroppslängden med svans är 203 till 282 mm, svanslängden är 57 till 104 mm och vikten varierar mellan 160 och 185 g. Arten är inte lika stor som Geomys bursarius. Arterna skiljer sig även i sina molekylärgenetiska egenskaper. Pälsen är på ovansidan brunaktig med gula nyanser och den blir fram till kroppssidorna och buken ljusare. Fötterna har en vit färg. I varje käkhalva finns en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen.

Denna gnagare förekommer i västra Texas och i östra New Mexico (USA). Habitatet utgörs av gräsmarker med några glest fördelade större växter.

Arten äter rötter och gröna växtdelar som stjälkar eller gräs. Hanar och honor parar sig mellan oktober och april och efter cirka 23 dagar dräktighet föds ungarna. Troligen vilar de befruktade äggen en tid innan den egentliga dräktigheten börjar. Individerna kan dela reviret med Cratogeomys castanops.

I jordbruksområden skadas några exemplar när fält brukas eller av bekämpningsmedel. Geomys knoxjonesi är vanlig förekommande. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
knoxjonesi
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys texensis

Geomys texensis är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1895. Geomys texensis ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Utseende 
Individerna blir 13,5 till 18,1 cm långa (huvud och bål), har en 5,5 till 9,2 cm lång svans och väger 105 till 215g. Bakfötterna är 2,5 till 3,1 cm långa. Arten är så en av de minsta medlemmarna i släktet Geomys. Pälsen har på ryggens topp en mörkbrun till mörk sandbrun färg och den blir ljusare fram till bålens sidor. Undersidan päls är vitaktig.

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer i centrala Texas i USA. Individerna gräver underjordiska bon i jord som bildas av en sand-lera-blandning. Landskapet är täckt av träd, buskar eller örter från eksläktet, av släktet Prosopis, av Juniperus ashei, av Coleogyne ramosissima eller av Celtis chicape. Boets djupaste delar kan ligga två meter under markytan.

Fortplantningen sker under våren och under tidiga sommaren.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
texensis
Däggdjur i nearktiska regionen
Geomys tropicalis

Geomys tropicalis är en däggdjursart som beskrevs av Edward Alphonso Goldman 1915. Geomys tropicalis ingår i släktet Geomys och familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer endemisk i en liten region i östra Mexiko i delstaten Tamaulipas. Habitatet utgörs av sandmark som är glest täckt med växtlighet.

Arten blir med svans cirka 240 till 270 mm lång. Den har kanelbrun till ljusbrun päls på ovansidan med några mörkare hår på huvudet och ryggens mitt. Undersidan och fötterna bär vit päls. På den köttfärgade svansen finns bara enstaka hår. Vid framtassarna finns stora kraftiga klor. Liksom andra arter av släktet har Geomys tropicalis kindpåsar. Honor är oftast mindre än hanar.

Individerna lever ensam och bygger underjordiska bon. De äter rötter, rotfrukter och jordstam samt några växtdelar som de hittar ovanpå marken nära boets ingång. Vid boets utgång skapas en jordhög. Fläckskunkar (Spilogale) är gnagarens naturliga fiender.

Utbredningsområdet och beståndet minskar när det ursprungliga landskapet omvandlas till jordbruksmark eller städer. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad.

Referenser

Externa länkar 

Kindpåsråttor
tropicalis
Däggdjur i neotropiska regionen
Västliga kindpåsråttor

Västliga kindpåsråttor (Thomomys) är ett släkte av däggdjur. Thomomys ingår i familjen kindpåsråttor. Släktnamnet är sammansatt av de grekiska orden thomos (hög, kulle) och mys (mus). Det syftar troligen på jordhögarna som dessa gnagare skapar när de gräver.

Utseende 

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 11 till 31 cm och en svanslängd av 4 till 10 cm. Vikten ligger mellan 45 och 450 gram och hanar är tyngre än honor. Pälsens färg varierar mellan svart, brun, grå och vitaktig och undersidan är oftast otydlig ljusare. I motsats till andra kindpåsråttor har framtänderna inga rännor. Framtassarna är utrustade med kraftiga klor för att gräva i marken.

Utbredning och habitat 

Utbredningsområdet sträcker sig från södra Kanada över USA (främst västliga delstater) till centrala Mexiko. Habitatet kan variera mellan öknar, stäpper, skogar och större ängar. Västliga kindpåsråttor är även vanliga i odlingsområden.

Ekologi 

Individerna bygger komplexa tunnelsystem med flera gångar, utgångar och förvaringsrum. De djupaste delarna kan ligga 3 meter under markytan. Dessa kindpåsråttor stannar vanligen i boet eller nära ingången och de håller ingen vinterdvala. De äter rötter, rotfrukter och andra växtdelar. Vätskebehovet täcks nästan helt med födan.

Hanar och honor träffas bara för parningen, annars är individerna aggressiva mot varandra. Parningen sker under våren eller under sommaren i kalla regioner. Efter dräktigheten som varar cirka 18 dagar föder honan 1 till 10 ungar. Ungarna stannar ungefär två månader i boet och de blir full utvecklade efter fem till sex månader. Första parningen sker efter första vintern. Livslängden eller sällan mer än två år. Den äldsta kända individen var fyra år gammal.

Västliga kindpåsråttor och människor 

Vissa bönder betraktar dessa gnagare som skadedjur på rotfrukter men de hjälper även vid bildandet av en frodig jordmån. Arterna förekommer med större bestånd och de listas alla som livskraftiga (LC).

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Thomomys bottae
 Thomomys bulbivorus
 Thomomys clusius
 Thomomys idahoensis
 Thomomys mazama
 Thomomys monticola
 Thomomys talpoides
 Thomomys townsendii
 Thomomys umbrinus

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore,

Externa länkar 

Kindpåsråttor