kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomasomys ladewi

Thomasomys ladewi är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1926. Thomasomys ladewi ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 120 till 138 mm, en svanslängd av genomsnittlig 158 mm och en vikt av 42 till 64 g. Bakfötterna är 28 till 33 mm långa och öronen är cirka 22 mm stora. Den mjuka pälsen på ovansidan är mörk violettbrun till svartaktig. Ryggens färg är lite ljusare än kinderna, kroppssidorna och stjärten. Undersidan är täckt av grå till gråbrun päls. På den övervägande mörka svansen förekommer mycket glest fördelade hår och svansens spets är vit.

Arten förekommer i västra Bolivia. Den lever i bergstrakter eller på högplatå mellan 2610 och 3300 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar och av landskapet Páramo. Individerna går främst på marken.

I begränsade områden hotas beståndet av skogens omvandling till jordbruksmark. Hela populationen antas fortfarande vara stor. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor 

Paramoråttor
ladewi
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys laniger

Thomasomys laniger är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1895.  Thomasomys laniger ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i bergstrakter i Colombia och Venezuela. Den lever i regioner mellan 1500 och 3800 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskogar, andra skogar och buskskogar. Individerna är aktiva på natten och äter växtdelar samt smådjur.

Källor 

Paramoråttor
laniger
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys monochromos

Thomasomys monochromos är en däggdjursart som beskrevs av Outram Bangs 1900. Thomasomys monochromos ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna paramoråtta har en kroppslängd (huvud och bål) av 105 till 120 mm, en genomsnittlig svanslängd av 124 mm och en vikt av cirka 36 g. Öronen är 18 till 20 mm stora och bakfötterna är 24 till 27 mm långa. Ryggens intensiv bruna pälsfärg blir fram till kroppssidorna gulbrun. Övergången till den bleka gulbruna undersidan sker stegvis. Bakfötternas ovansida är vit med några mörka fläckar. De smala håren på den bruna svansen är jämnt fördelade. Öronens fina hår är nästan osynliga. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 42 kromosomer (2n=42).

Arten förekommer i bergstrakten Sierra Nevada de Santa Marta i norra Colombia. Den lever i regioner mellan 2200 och 3600 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar och landskapet Páramo. I samma region finns även bergsängar och odlingar med Pinus caribaea och träd av eukalyptussläktet. Ytterligare informationer angående artens ekologi saknas.

Beståndet hotas av skogarnas omvandling till odlingsmark och av bränder. Utbredningsområdet är endast 9000 km² stort och det lämpliga habitatet minskar. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Källor

Externa länkar 

Paramoråttor
monochromos
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys niveipes

Thomasomys niveipes är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1896.  Thomasomys niveipes ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i bergstrakter i centrala Colombia. Den lever i regioner som ligger högre än 2600 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar och landskapet Páramo. Individerna är aktiva på natten och undviker öppna områden som skogsgläntor. De äter växtdelar och smådjur.

Källor 

Paramoråttor
niveipes
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys notatus

Thomasomys notatus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1917. Thomasomys notatus ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i södra Peru. Den lever i regioner mellan 2440 och 2900 meter över havet. Individerna går troligen på marken och klättrar i växtligheten.

Källor 

Paramoråttor
notatus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys oreas

Thomasomys oreas är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1926. Thomasomys oreas ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i södra Peru och i Bolivia. Den lever i regioner mellan 2000 och 3600 meter över havet. Gnagaren vistas i bergsskogar och den är nattaktiv. Individerna går främst på marken och de kan klättra i växtligheten.

Källor 

Paramoråttor
oreas
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys paramorum

Thomasomys paramorum är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1898. Thomasomys paramorum ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i Ecuador och i sydvästra Colombia. Den lever i regioner mellan 2000 och 4300 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar och av landskapet Páramo. Individerna går främst på marken och de vistas ofta nära vattendrag.

Källor 

Paramoråttor
paramorum
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys pyrrhonotus

Thomasomys pyrrhonotus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1886. Thomasomys pyrrhonotus ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i södra Ecuador och i nordvästra Peru. Den lever i regioner mellan 2300 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar och av landskapet Páramo. Individerna är nattaktiva.

Källor 

Paramoråttor
pyrrhonotus
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys rhoadsi

Thomasomys rhoadsi är en däggdjursart som beskrevs av Stone 1914. Thomasomys rhoadsi ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i norra Ecuador. Habitatet utgörs av bergsskogar och ibland besöks det angränsande landskapet Páramo. Individerna är nattaktiva.

Källor 

Paramoråttor
rhoadsi
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys rosalinda

Thomasomys rosalinda är en däggdjursart som beskrevs av Thomas och St. Leger 1926. Thomasomys rosalinda ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från en mindre region i Anderna i norra Peru. Den hittades ungefär vid 2600 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar.

Källor 

Paramoråttor
rosalinda
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys silvestris

Thomasomys silvestris är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1924. Thomasomys silvestris ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i Ecuador. Den är aktiv på natten och går främst på marken.

Källor 

Paramoråttor
silvestris
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys taczanowskii

Thomasomys taczanowskii är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1882.  Thomasomys taczanowskii ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Anderna i norra Peru. Den är aktiv på natten och går främst på marken. Habitatet utgörs av bergsskogar och av landskapet Páramo.

Källor 

Paramoråttor
taczanowskii
Däggdjur i neotropiska regionen
Thomasomys vestitus

Thomasomys vestitus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1898.  Thomasomys vestitus ingår i släktet paramoråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i nordvästra Venezuela. Den lever i bergstrakter mellan 1600 och 2400 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskogar och av andra fuktiga landskap. Individerna går främst på marken och är allätare.

Källor 

Paramoråttor
vestitus
Däggdjur i neotropiska regionen
Nectomys rattus

Nectomys rattus är en däggdjursart som beskrevs av Pelzen 1883. Nectomys rattus ingår i släktet vattenrisråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Färgen på ovansidan kan variera mellan brun- och svartaktig liksom hos svartråttan (Rattus rattus). Arten har däremot många hår med vita spetsar på kroppens sidor, på bröstet och på buken. Huvudet kännetecknas av en svart ring kring varje öga, av mörkbruna regnbågshinnor, av gulbruna framtänder och av avrundade mörkgrå öron. På svansen förekommer fjäll men även några hår. Framtassarnas tumme är bara en stubbe som bär en nagel. Mellan tårna finns delvis simhud. Några populationer som tidigare listades som underarter till vanlig vattenrisråtta och som nu ingår i Nectomys rattus hade följande storlek. Kroppslängd (huvud och bål) 175 till 213 mm, svanslängd 165 till 225 mm, bakfötter 43 till 51 mm, öron cirka 24 mm.

Arten förekommer i norra Sydamerika från östra Peru och Colombia till regionen Guyana och centrala Brasilien. Habitatet utgörs av regnskogar i låglandet, av andra skogar nära vattenansamlingar, av landskapen Cerradon och Caatinga samt av ängar med högt gräs. Nectomys rattus besöker även jordbruksmark.

Källor

Externa länkar 

Vattenrisråttor
rattus
Däggdjur i neotropiska regionen
Nectomys palmipes

Nectomys palmipes är en däggdjursart som beskrevs av Allen och Chapman 1893. Nectomys palmipes ingår i släktet vattenrisråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i östra Venezuela samt på Trinidad. Habitatet utgörs av regnskogar i låglandet, av andra skogar nära vattenansamlingar och av ängar med högt gräs. Nectomys palmipes besöker även jordbruksmark.

Individerna är aktiva under natten. De går på marken eller simmar i vattnet. Boet ligger oftast under omkullkastade träd, under rötter eller i den täta växtligheten. Arten äter kräftdjur och andra vattenlevande ryggradslösa djur samt några frukter och svampar. Reviret är 0,3 till 1,6 hektar stort.

Källor 

Vattenrisråttor
palmipes
Däggdjur i neotropiska regionen
Vanlig vattenrisråtta

Vanlig vattenrisråtta (Nectomys squamipes) är en däggdjursart som först beskrevs av Brants 1827.  Nectomys squamipes ingår i släktet vattenrisråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Denna gnagare blir 16 till 25 cm lång (huvud och bål) och har en ungefär lika lång svans. Vikten är vanligen omkring 215 g men kan variera mellan 160 och 420 g. Den långa pälsen har på ovansidan en gulbrun till mörkbrun färg och undersidan är ljusare i ljusgrå eller vitaktig. Liksom hos andra medlemmar av samma släkte är bakfötterna delvis utrustade med simhud. Med en längd av 4,4 till 5,5 cm är bakfötterna påfallande långa i jämförelse till fötter av andra gnagare i underfamiljen Sigmodontinae (gäller hela släktet). Svansen är täckt av borstiga hår som ger svansen formen av en köl. Det förbättrar artens simförmåga. Förutom könsorganen finns inga yttre skillnader mellan hanar och honor.

Utbredning och habitat 
Vanlig vattenrisråtta förekommer i östra och sydöstra Brasilien samt i angränsande regioner av Paraguay och nordöstra Argentina (provins Misiones). Den lever vid vattendrag i tropiska skogar som kan vara fuktiga eller torra. Arten hittas även i träskmarker. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2200 meter över havet.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och simmar ofta i vattnet. Hanar och honor lever utanför parningstiden ensam och de senare är mycket aggressiva mot artfränder av samma kön. Vanlig vattenrisråtta bygger det ovala boet av gräs och blad. Det göms i omkullkastade ihåliga träd, bland rötter, mellan stenar eller under tätare växtlighet.

Arten är allätare och livnär sig bland annat av växtdelar som frukter och blad, av ryggradslösa djur som skalbaggar och kackerlackor eller av mindre ryggradsdjur som grodor och fiskar. Vanlig vattenrisråtta fångar sina byten med framtassarna (även under vattenytan) och äter de ofta gömd under växtligheten. En känd fiende som jagar denna gnagare är tornugglan (Tyto alba).

Honor som hölls i fångenskap var parningsberedda med jämna mellanrum över hela året. I naturen sker parningen däremot kort före eller i början av regntiden mellan augusti och november. Hanarna vandrar genom reviren av olika honor och kan para sig med flera honor. Efter cirka 30 dagar dräktighet föder honan 1 till 7 ungar, vanligen 4 eller 5. Ungarna föds blinda, nakna och hjälplösa. De får päls efter cirka två veckor. Efter 20 till 25 dagar slutar honan med digivning. Beroende på kön och födelseplatsen (fångenskap eller naturen) infaller könsmognaden 31 till 51 dagar efter födelsen. Hanar deltar inte i ungarnas uppfostring. Livslängden är inte dokumenterad för vattenrisråttor. Andra hamsterartade gnagare lever cirka ett år i naturen och 2 till 5 år i fångenskap.

Källor 

Vattenrisråttor
Däggdjur i neotropiska regionen
Habromys

Habromys är ett släkte av däggdjur. Habromys ingår i familjen hamsterartade gnagare.

Beskrivning 
Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) mellan 8 och 14 cm samt en svanslängd av 9 till 15 cm. Pälsen är på ovansidan gråbrun till svartbrun och buken har en ljusare till vitaktig färg. Släktet skiljer sig genom olikartad konstruerade fortplantningsorgan från andra gnagare. Utbredningsområdet sträcker sig från Mexiko till El Salvador. Habitatet utgörs av molnskogar och andra fuktiga skogar i bergstrakter.

Arter enligt Catalogue of Life:

 Habromys chinanteco
 Habromys lepturus
 Habromys lophurus
 Habromys simulatus

Wilson & Reeder (2005) listar ytterligare 2 arter i släktet, Habromys delicatulus och Habromys ixtlani. IUCN listar sju arter och klassificerar nästan alla som akut hotad eller starkt hotad, bara Habromys lepturus listas som nära hotad.

Under 2005 beskrevs ytterligare en art, Habromys schmidlyi.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore.

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Habromys
Habromys chinanteco

Habromys chinanteco är en däggdjursart som först beskrevs av Robertson och Guy G. Musser 1976.  Habromys chinanteco ingår i släktet Habromys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i ett mindre bergsområde i södra Mexiko som ligger 2000 till 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskogar.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
chinanteco
Däggdjur i neotropiska regionen
Habromys lepturus

Habromys lepturus är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1898.  Habromys lepturus ingår i släktet Habromys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Individerna blir 10,4 till 11,6 cm långa (huvud och bål), har en 10,3 till 14,6 cm lång svans och 2,4 till 2,8 cm långa bakfötter. Vikten är cirka 32 g och öronen är 2,0 till 2,3 cm stora. Ovansidans päls har en ockra färg med inslag av gult eller orange och på undersidan förekommer ljusgrå till vit päls. De nakna och tunna öronen har en mörk färg. Även fötterna är mörka och svansen har vanligen en mörk ovansida samt en ljus undersida. Hos några exemplar är svansen helt mörk.

Denna gnagare förekommer i ett mindre bergsområde i södra Mexiko som ligger cirka 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av kalla molnskogar med ormbunkar och lav som undervegetation.

Fortplantningstiden sträcker sig från slutet av den torra perioden till början av regntiden. Per kull föds upp till nio ungar. Habromys lepturus är nattaktiv och den går på marken eller klättrar i växtligheten.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
lepturus
Däggdjur i neotropiska regionen
Habromys lophurus

Habromys lophurus är en däggdjursart som först beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1904.  Habromys lophurus ingår i släktet Habromys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Individerna blir 9,5 till 11,5 cm långa (huvud och bål), har en 9,2 till 11,5 cm lång svans och 2,2 till 2,5 cm långa bakfötter. Vikten är 24 till 31 g och öronen är 1,7 till 1,9 cm stora. Pälsen på ovansidan är ljus orangebrun till tanfärgad och på undersidan förekommer vitaktig päls. Håren som bildar pälsen är nära roten mörka. Hos Habromys lophurus har öronen och svansen en mörk färg.

Denna gnagare förekommer i södra Mexiko, i Guatemala och i angränsande områden av El Salvador. Arten vistas i bergstrakter mellan 1900 och 3100 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar med ek och barrträd som kännetecknas av många epifyter och mossor. Individerna är aktiva på natten. De går på marken och klättrar ibland i växtligheten.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
lophurus
Däggdjur i neotropiska regionen
Habromys simulatus

Habromys simulatus är en däggdjursart som först beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1904.  Habromys simulatus ingår i släktet Habromys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir med svans 168 till 203 mm lång och svanslängden är 78 till 111 mm. Bakfötterna är 21 till 24 mm långa, öronen är 16 till 19 mm stora och ligger vid 17 till 19 g. Ovansidan är täckt med mörkbrun päls och på undersidan förekommer vit päls. Habromys simulatus kännetecknas av en vit linje på svansens undersida samt av mörkbruna fötter med några ljusare punkter. Arten skiljer sig även i avvikande detaljer av skallen från andra släktmedlemmar.

Denna gnagare förekommer i två mindre bergsområden i sydöstra Mexiko. Den vistas där i regioner som ligger 1800 till 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av kyliga skogar med ek och barrträd eller av molnskogar.

Individerna klättrar främst i träd och de hittades 10 till 12 meter över marken. De har sina bon i epifyter av familjen ananasväxter.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
simulatus
Däggdjur i neotropiska regionen
Gyldenstolpia fronto

Gyldenstolpia fronto är en gnagare som först beskrevs av Herluf Winge 1887.  Gyldenstolpia fronto ingår i släktet Gyldenstolpia och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från tre fynd, en från norra Argentina och två från regionen kring staden Brasilia. De hittades alla i den låga vegetationen nära vattenansamlingar.

Ett exemplar hade en kroppslängd (huvud och bål) av 22,5 cm och en svanslängd av 11 cm. Bakfötterna var 4,3 cm långa och öronen var 2 cm stora. Viktuppgifter saknas. De lite styva håren som bildar ovansidans päls är gråa nära roten, ljusbruna i mitten och svarta vid spetsen vad som ger ett mörkbrunt utseende. Det finns en ganska tydlig gräns mot den ljusgråa till vita undersidan. Även undersidans hår är mörka nära roten, vad som ibland är synlig. Svansen är täckt av fjäll och vid varje fjäll finns tre bruna hår. Håren är nära bålen kortare än vid svansens spets.

Inget är känt om levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Jättevattenråttor
fronto
Däggdjur i neotropiska regionen
Kunsia tomentosus

Kunsia tomentosus är en däggdjursart som först beskrevs av Lichtenstein 1830.  Kunsia tomentosus ingår i släktet jättevattenråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd av 18,5 till 28,7 cm, en svanslängd av 14,7 till 19,6 cm och en vikt av 241 till 630 g. Typisk för djuret är korta extremiteter med stora händer och fötter som är utrustade med kraftiga klor. Den täta pälsen är lite styv och de avrundade öronen är täckta av hår. Pälsens färg varierar mellan mörkgrå och mörkbrun. Den ganska korta svansen är täckt av ungefär fyrkantiga fjäll samt av korta hår. Kännetecknande är den vita färgen av händernas och fötternas främre del. Djurets morrhår är ganska korta. Kunsia tomentosus har i varje käkhalva en framtand, ingen hörntand, ingen premolar och tre molarer. De övre framtänderna har orange tandemalj.

Denna gnagare förekommer i gränsområdet mellan Brasilien och Bolivia. Habitatet utgörs av fuktiga gräsmarker. Individerna gräver underjordiska bon och stannar där nästan hela tiden. Bara under regntider kommer de upp till markytan. Födan utgörs av rötter och gräs.

Medlemmar av folkgruppen Nambikwara i delstaten Mato Grosso i Brasilien äter djurets kött. Troligen faller några ungdjur offer för ugglor.

Källor 

Jättevattenråttor
tomentosus
Däggdjur i neotropiska regionen
Patagoniska chinchillamöss

Patagoniska chinchillamöss (Euneomys) är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen hamsterartade gnagare.

Beskrivning 

Dessa gnagare förekommer i Patagonien i södra Argentina och södra Chile. De hittas även på Eldslandet. Habitatet utgörs av buskskogar och gräsmarker i sandiga eller klippiga områden.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 16 cm och en svanslängd av 5 till 10 cm. Vikten ligger mellan 60 och 120 gram. Beroende på art och individ är pälsen på ovansidan kanelbrun, rödbrun eller brun medan buken är ljusare eller grå. Extremiteterna är oftast vitaktiga. Även svansen har en mörk ovansida och en ljus undersida. Med sina långa klor har de bra förmåga att gräva i marken.

Patagoniska chinchillamöss skapar underjordiska bon och bildar där kolonier. Honor kan ha fyra ungar per kull. Födan utgörs av växtdelar.

IUCN listar två arter som livskraftig (LC) och två arter med kunskapsbrist (DD).

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Euneomys chinchilloides
 Euneomys fossor
 Euneomys mordax
 Euneomys petersoni

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Euneomys chinchilloides

Euneomys chinchilloides är en däggdjursart som först beskrevs av Waterhouse 1839.  Euneomys chinchilloides ingår i släktet patagoniska chinchillamöss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i södra Sydamerika i Argentina och Chile och i Eldslandet. Habitatet utgörs av stäpper och skogar. Skogarna domineras av sydbok (Nothofagus antarctica).

Utseende 
Arten har i princip samma storlek och utseende som andra patagoniska chinchillamöss. Den godkänns som art på grund av avvikande detaljer av skallens och tändernas konstruktion. Till exempel finns en ränna på framsidan av de övre framtänderna. Några individer hade en vit punkt på näsan. Dessutom har Euneomys chinchilloides ofta en kraftig pälsfärg. Undersökningar av djurens mitokondriella DNA indikerar att Euneomys petersoni är ett synonym till Euneomys chinchilloides.

Pälsen är hos Euneomys chinchilloides mörkgrå på ovansidan och vid olika ställen förekommer inslag av svart eller rödbrun. Undersidan är täckt av ljusgrå till ljusbrun päls. Svansen bär många hår och den har en ljusare undersida. Som kontrast förekommer svarta öron och vita till krämfärgade fötter.

Olika exemplar som hittades i nordvästra Argentina hade en vikt av cirka 85 g, en svanslängd av lite över 6,5 cm, ungefär 2,5 cm långa bakfötter och cirka 2 cm stora öron. Andra individer från Eldslandet var utan svans 10 till 14 cm långa.

Ekologi 
En kull utgörs av 4 till 8 ungar.

Källor 

Hamsterartade gnagare
chinchilloides
Däggdjur i neotropiska regionen