kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Genetta abyssinica

Genetta abyssinica är en däggdjursart som först beskrevs av Rüppell 1836.  Genetta abyssinica ingår i släktet genetter och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Detta rovdjur når en kroppslängd (huvud och bål) av 40 till 50 cm, en svanslängd av 38 till 45 cm och en vikt av 1,3 till 2,0 kg. Pälsen är främst sandfärgad med grå skugga. På ovansidan bildar mörka fläckar fem längsgående strimmor. Dessutom finns sju eller åtta mörka ringar på svansen samt en svart svansspets. Mellan framtassarnas fingrar finns ingen päls. Exemplar i höglandet har allmänt en mörkare pälsfärg. På de ljusgråa händer och fötter förekommer inga punkter. Djuret kännetecknas av korta extremiteter. Fotsulans mitt är lite uppåt böjd och där finns inga hår. Arten har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Arten förekommer i Etiopien och angränsande regioner av Djibouti, Eritrea, Somalia och Sudan. I bergstrakter och på högplatå når den 3750 meter över havet. Troligen är habitatet mycket varierande. Genetta abyssinica hittades bland annat i gräsmarker, i träsk och i torra bergsskogar. Regionens befolkning berättar även om möten nära samhällen.

Ekologi 
Antagligen har arten samma levnadssätt som andra genetter. Individer som hölls i fångenskap matades framgångsrik med hund- eller kattmat.

Individer i låglandet är vanligen aktiva mellan skymningen och gryningen men exemplar i höglandet kan ibland vara dagaktiva. Antagligen lever vuxna djur ensam när honan inte är brunstig. Genetta abyssinica jagar främst gnagare och andra små ryggradsdjur som kompletteras med insekter och frukter. Antagligen varierar valet av födan beroende på individens utbredning.

Källor

Externa länkar 

Genetter
abyssinica
Däggdjur i etiopiska regionen
Angolagenett

Angolagenett (Genetta angolensis) är en däggdjursart som beskrevs av José Vicente Barbosa du Bocage 1882. Angolagenett ingår i släktet genetter, och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten förekommer i södra Afrika från Angola över södra Kongo-Kinshasa och Zambia till Moçambique. Några små avskilda populationer finns i Tanzania. Habitatet utgörs av öppna skogar eller trädansamlingar i savannen.

Rovdjuret blir 44 till 48 cm lång (huvud och bål), har en 38 till 43 cm lång svans och väger 1,3 till 2,0 kg. Pälsen har på ovansidan en brun till mörkgrå grundfärg med många mörka fläckar som är oregelbunden fördelade. De ljusa ringarna av svansen är ockra på ovansidan och vita på undersidan. Dessutom finns cirka åtta svarta ringar. Ibland förekommer helt svarta exemplar (melanism). Kännetecknande är en vit fläck under varje öga. En svartaktig längsgående linje sträcker sig på ryggens topp från huvudet till stjärten. Håren vid främre delen av denna linje kan resas till en kam. På händer och fötter förekommer svart päls med enstaka vita hår inblandade. Hos honor förekommer två par spenar. Genetta angolensis har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Angolagenett har troligen gnagare som huvudföda som kompletteras med några insekter. Ibland äter den frukter och gräs. Jakten sker antagligen främst på marken.

Källor

Externa länkar 

Genetter
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta johnstoni

Genetta johnstoni är en däggdjursart som beskrevs av Pocock 1908. Genetta johnstoni ingår i släktet genetter och familjen viverrider. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Detta rovdjur når en kroppslängd (huvud och bål) av 40 till 52 cm, en svanslängd av 40 till 54 cm och en vikt av 1 till 3 kg. Pälsen är främst sandfärgad till ljus rödbrun. På ovansidan bildar mörka fläckar flera längsgående linjer med fläckarna är inte sammanlänkade med varandra. Mot ryggens topp blir fläckarna större. Artens svans har ungefär 16 svarta och vita ringar. Tanduppsättningen är inte lika kraftig som hos andra genetter.

En mörk region kring nosen samt vita fläckar ovanför och nedanför ögonen bildar en ansiktsmask. Håren vid främre delen av ryggens topp bildar hos några exemplar en kam. På nedre delen av de gråbruna extremiteterna förekommer inga fläckar. Hos honor förekommer ett par spenar. Genetta johnstoni har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Arten förekommer i västra Afrika, från Guinea till Ghana men förekomsten i sydöstra Elfenbenskusten är osäker. Genetta johnstoni vistas främst i tropiska regnskogar. Den har även påträffats i mera öppna fuktiga regioner.

Ekologi 
Genetta johnstoni äter troligen insekter som saknar hårt skal.

Arten är aktiv under natten och vilar på dagen i trädens håligheter eller i trädens kronor. De flesta individer lever ensam när honan inte är brunstig och ibland syns par. Ungarna uppfostras antagligen i juni och juli men antalet observationer är fåtaligt.

Status 
Genetta johnstoni jagas för pälsens och köttets skull. Dessutom minskar utbredningsområdet när skogar omvandlas till jordbruksmark eller när gruvdrift etableras. Det befaras att beståndet minskar med 20 procent över 12 år (tre generationer). IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Källor

Externa länkar 

Genetter
johnstoni
Däggdjur i etiopiska regionen
Skogsgenett

Skogsgenett (Genetta servalina) är en däggdjursart som beskrevs av Jacques Pucheran 1855. Genetta servalina ingår i släktet genetter och familjen viverrider.

Till denna art räknades tidigare populationen som numera är godkänd som Genetta cristata. I regioner där utbredningsområdena för båda arter överlappar varandra kan hybrider förekomma.

Utseende 
Honor är med en kroppslängd (huvud och bål) av 44,5 till 49,5 cm, en svanslängd av 36,8 till 48,5 cm och av cirka 2,3 kg lite mindre än hannar. Exemplar av hankön blir 49 till 51 cm långa och därtill kommer en 45 till 46,5 cm lång svans. Viktuppgiften saknas för hannar. Genetta servalina har 8 till 9,5 cm långa bakfötter och 4 till 6 cm stora öron.

På ovansidans grå till ockra färgad päls med gul skugga förekommer flera mörka fläckar. Dessutom sträcker sig en mörk strimma längs ryggens topp med hår som inte kan resas till en kam. De översta fläckarna är större och de bildar tre ungefär horisontala rader. Mot undersidan blir de mindre och oordnade. Mörka strimmor kring nosen och vita fläckar kring ögonen bildar en ansiktsmask. Svansen har ljusa och mörka ringar och de mörka ringarnas blir lite bredare mot spetsen. Själva spetsen är däremot ljus. Även extremiteterna har små mörka fläckar förutom bakbenens insida som är mörkgrå. Honor har ett par spenar. I varje käkhalva finns 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Denna genett förekommer i centrala Afrika från Kamerun och Sydsudan i norr till Kongo-Brazzaville och Rwanda i söder. I bergstrakter når arten 4400 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar samt av områden med många buskar.

Ekologi 
Antagligen är denna genett nattaktiv. När honan inte är brunstig lever individerna ensam eller sällan i par. Rovdjuret jagar vanligen små däggdjur som gnagare och näbbmöss samt ryggradslösa djur. Ibland ingår kräldjur och groddjur i födan och sällan åts fåglar och frukter. I Uganda observerades nyfödda ungar mellan februari och augusti.

Status 
Populationen i Tanzania var tidvis utdöd men efter cirka 70 år förekommer arten åter i Udzungwabergens nationalpark. Allmänt är inga hot mot beståndet kända. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 G. s. servalina
 G. s. archeri
 G. s. bettoni
 G. s. lowei
 G. s. schwarzi

Källor

Externa länkar 

Genetter
Däggdjur i etiopiska regionen
Västafrikansk genett

Västafrikansk genett (Genetta thierryi) är en däggdjursart som beskrevs av Paul Matschie 1902. Genetta thierryi ingår i släktet genetter och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Artpitetet i det vetenskapliga namnet hedrar den tyska militärpersonen Gaston Thierry som var aktiv i Afrika och som skickade flera upphittade djur till Tyskland.

Denna genett förekommer i västra Afrika från Senegal och Gambia till Kamerun och angränsande områden av Centralafrikanska republiken. Habitatet utgörs främst av savanner och torra öppna skogar men arten hittas även i angränsande regnskogar.

Arten är en av de minsta i släktet. Pälsen har huvudsakligen en ljusbrun till gulbrun färg. På ovansidan finns flera bruna fläckar som bildar linjer. På strupen, bröstet och buken är pälsen ljusgrå till vitaktig. Förutom fläckarna finns ofta en mörkare strimma på ryggens topp. På kroppssidorna, överarmen och låren är fläckarnas fördelning oregelbunden och dessa fläckar är vanligen mörkare. Svansen har en mörkbrun grundfärg och oftast åtta ljusa ringar. Hos ungarna är pälsen allmänt mörkare. Populationer som lever i savanner har oftast blekare päls än populationer som vistas i skogar. Honor har två par spenar.

Västafrikansk genett jagar troligen samma byten som andra genetter. Ungarna föds i en självgrävd jordhåla eller i ett ihåligt träd. Ungdjur som var ungefär 8 till 10 månader gamla observerades under tidig november och därför antas att födelsen sker mellan januari och mars. Individerna är antagligen nattaktiva.

Till artens parasiter hör fästingar av släktet Haemaphysalis samt puppglanssteklar av släktet Lelaps.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Genetter
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta victoriae

Genetta victoriae är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1901. Genetta victoriae ingår i släktet genetter och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 55 till 60 cm, en svanslängd av 41,3 till 49 cm och en vikt av 2,5 till 3,5 kg. Bakfötterna är 9,2 till 10,5 cm långa och öronen är 4,5 till 5,1 cm stora. Förutom könsdelarna finns inga ytliga skillnader mellan hannar och honor. Grundfärgen av pälsen på ovansida är ljus ockra till gulaktig och undersidan är ännu ljusare. En mörk längsgående strimma sträcker sig på ryggens topp från halsen till stjärten. Den är inte sammanhängande men på grund av långa hår ser den sammanhängande ut. Håren kan resas till en kam. Svarta områden kring djurets nos och vita fläckar kring ögonen bildar en ansiktsmask. På svansen förekommer ungefär 6 smala ljusa ringar med breda mörka band mellan. Genetta victoriae har många mörka fläckar på bålen som är oordnade. Antalet fläckar minskar mot de mörkbruna till svarta extremiteterna. Honor har två par spenar. I varje käkhalva förekommer 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Arten förekommer i förekommer i östra Kongo-Kinshasa och angränsande områden av Uganda. Genetta victoriae når i bergstrakter 1800 meter över havet. Habitatet utgörs främst av tropiska regnskogar.

Ekologi 
Denna genett vilar på dagen i håligheter under trädstubbar eller gömd i den täta växtligheten och den letar under natten efter föda. Antagligen lever varje exemplar ensam när honan inte är brunstig. Annars är inget känt om levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Genetter
victoriae
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta bourloni

Genetta bourloni är en däggdjursart som beskrevs av Gaubert 2003. Genetta bourloni ingår i släktet genetter, och familjen viverrider. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten blir i genomsnitt 49,5 cm lång (huvud och bål), har en cirka 41 cm lång svans och väger 1,5 till 2 kg. Djuret liknar Genetta pardina i utseende men har en mer gråaktig pälsfärg. Dessutom är de mörka ringarna på svansen påfallande bred och de ljusa ringarna smal. Allmänt har pälsen på ovansidan en blek gulgrå grundfärg och undersidan är täckt av ljusgrå till gulvit päls. Ljusa fläckar kring ögonen och svarta strimmor kring nosen liknar en ansiktsmask. Från axlarnas baksida fram mot svansen sträcker sig en mörk längsgående linje över ryggens topp. Även de mörka fläckarna på kroppens sidor bilar rader. Fläckarna på de övre extremiteterna är däremot oordnade. Några små punkter finns även på framtassarnas ovansida med inte på bakfötterna. Arten har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Detta rovdjur förekommer i västra Afrika i Liberia och i angränsande stater. Arten lever i regnskogar.

Ekologi 
I princip är inget känt om levnadssättet. Troligen har Genetta bourloni samma beteende som andra genetter.

Status 
Denna genett jagas och säljs på marknader för bushmeat. Dessutom minskar utbredningsområdet på grund av skogsavverkningar. Enligt uppskattningar bildas beståndet av cirka  vuxna exemplar och ungarna. Populationen minskar med ungefär 10 procent över 12 år (tre generationer). IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad.

Källor

Externa länkar 

Genetter
bourloni
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta cristata

Genetta cristata är en däggdjursart som beskrevs av Hayman In Sanborn 1940. Genetta cristata ingår i släktet genetter och familjen viverrider. Inga underarter finns listade.

Populationen listades ursprungligen som underart till skogsgenett (Genetta servalina) och den godkänns sedan början av 2000-talet som art.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 49,5 till 62,2 cm, en svanslängd av 41,3 till 43,2 cm och en vikt av ungefär 2,5 kg. Öronen är cirka 9 cm stora. Ovansidan är allmänt täckt av ljusbrun till ockra päls med de mörkaste delarna nära ryggens topp och på axlarna. Undersidans pälsfärg varierar mellan ljusbrun och ljusgrå men strupen och regionen kring djurets könsorgan är alltid gråaktig. Långa svarta hår bildar en längsgående linje på ryggens topp från axlarna till stjärten. Stora mörka fläckar på kroppens sidor bildar tre rader och fläckarna i varje rad har ungefär samma storlek men storleken minskar fram mot den nedersta raden. Under denna rad förekommer ytterligare några ojämnt fördelade fläckar. På armarnas insida kan det finnas några mörka punkter men inte på bakbenens insida. Djuret har mörka händer och fötter. Hos honor förekommer två par spenar. Arten har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Arten förekommer i sydöstra Nigeria och västra Kamerun vid Guineabukten. I bergstrakter når den 1000 meter över havet eller lite längre upp. Habitatet utgörs av buskskogar och öppna lövfällande skogar. Genetta cristata uppsöker även fruktträdodlingar.

Ekologi 
Genetta cristata är aktiv mellan skymningen och gryningen. Den jagar främst små däggdjur och insekter som kompletteras med mindre ryggradsdjur (till exempel ödlor och grodor) och växtdelar. Exemplar i fångenskap klättrade främst i träd och de hade fasta latriner. Dessutom markerades olika ställen i hagen med körtelvätska. Ungdjur registrerades i augusti och oktober. En infångad hona var i december dräktig med två ungar.

Status 
Denna genett jagas och säljs på marknader för bushmeat. Skogarna omvandlas till jordbruksmark vad som minskar djurets utbredning. IUCN uppskattar att det finns omkring  vuxna exemplar och att de utgör 67 procent av hela beståndet. På grund av de nämnda hoten befaras att populationen minskar med 10 procent över 12 år (tre generationer). IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Källor

Externa länkar 

Genetter
cristata
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta pardina

Genetta pardina är en däggdjursart som beskrevs av Isidore Geoffroy Saint-Hilaire 1832. Genetta pardina ingår i släktet genetter och familjen viverrider. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna genett betraktas ibland som samma art som Genetta maculata eller/och storfläckig genett (Genetta tigrina). Några underarter eller synonymer blev under de gångna 30 åren godkända som arter eller blir godkända i närmare framtid.

Utseende 
Honor är med en kroppslängd (huvud och bål) av 41 till 53 cm och en svanslängd av 42 till 45 cm lite mindre än hannar. Exemplar av hankön blir 41 till 55,3 cm långa, har en 39 till 49 cm lång svans och väger upp till 3,1 kg. Bakfötterna är 8,8 till 10 cm långa och öronen är 3,9 till 4,7 cm stora. Den korta och lite styva pälsen har på ovansidan en gulgrå grundfärg och undersidan är ljusare i samma färg. På ryggens topp förekommer en bred längsgående svart strimma från axlarna till svansens ansats. Håren i denna strimma kan inte resas till en kam. De stora mörk rödbruna fläckarna på bålens övre del har svarta kanter. Närmast ryggens topp bildar de lite långsträckta och fyrkantiga fläckarna två rader. Längre ner på bålen är fläckarnas fördelning mer oordnad.

En smal svart linje från nosen till hjässan och vita fläckar kring ögonen bildar en ansiktsmask. Mellan breda svarta ringar på svansen förekommer 6 till 7 smala ljusa ringar. Avståndet mellan de ljusa ringarna blir större mot svansens slut. Genetta pardina har även på extremiteternas utsida små fläckar eller punkter. Hos honor förekommer två par spenar. Arten har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning 
Detta rovdjur förekommer i västra Afrika från södra Mauretanien till Ghana. Habitatet utgörs huvudsakligen av regnskogar och andra skogar. Arten besöker även odlade områden, buskskogar och städernas förorter.

Ekologi 
Denna genett är troligen nattaktiv. Den jagar gnagare och insekter som kompletteras med frukter och gräs. Enligt ett fåtal observationer sker ungarnas uppfostring mellan februari och juli.

Status 
Artens kött säljs ibland på marknader för bushmeat. Allmänt finns inga större hot för beståndet. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Genetter
pardina
Däggdjur i etiopiska regionen
Genetta poensis

Genetta poensis är en däggdjursart som beskrevs av Waterhouse 1838. Genetta poensis ingår i släktet genetter, och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Enligt några avhandlingar är arten identisk med Genetta pardina.

Djuret är bara känt från exemplar som förvaras i museer. Dessa individer köptes främst på marknader eller direkt från jägare. Den senaste observationen skedde 1946. Om arten finns kvar så blir den troligtvis jagad för köttets och pälsens skull.

Utseende 
Arten blir cirka 60,2 cm lång (huvud och bål), har en cirka 41,5 cm lång svans och väger 2 till 2,5 kg. Den korta och något styva pälsen har på ovansidan en gulgrå grundfärg och undersidans grundfärg är ljusare. En mörk längsgående strimma sträcker sig på ryggens topp från axlarna till stjärten. Håren i nacken kan inte resas till en kam. Mörka fläckar på bålens sidor bildar rader eller ibland strimmor när fläckarna är förenade med varandra. Vita fläckar kring ögonen och svarta strimmor på nosen bildar en ansiktsmask. På svansen förekommer mellan breda mörka ringar 4 till 6 smala ljusa ringar. Avståndet mellan de ljusa ringarna blir större mot svansens slut. Genetta poensis har mindre fläckar eller punkter på extremiteternas utsida samt på händer och fötter. Arten har i varje käkhalva 3 framtänder, 1 hörntand, 4 premolarer och 2 molarer.

Utbredning och ekologi 
Detta rovdjur förekommer med flera från varandra skilda populationer i västra Afrika. Den lever bland annat i Liberia, Ghana, Ekvatorialguinea (inklusive Bioko) och Kongo-Brazzaville. Habitatet utgörs troligen av regnskogar.

Det är inget känt om levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Genetter
poensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Prionodon linsang

Prionodon linsang är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas Hardwicke 1821.  Prionodon linsang ingår i släktet linsanger och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Det svenska trivialnamnet bandlinsang förekommer för arten.

Arten blir 31 till 45 cm lång (huvud och bål), har en 30,4 till 42 cm lång svans och väger 600 till 800 g. Prionodon linsang har en kort och tät päls. Pälsen mellan de mörka mönstren har en ljusgrå till ljus gråbrun färg och på undersidan förekommer krämfärgad päls. De mörkbruna till svarta fläckarna på ryggen är sammanlänkade till fyra eller fem bredare band. Dessutom finns en strimma vid varje sida av halsens baksida. Vid bålens sidor förekommer glest fördelade mindre fläckar. Svansen kännetecknas av mörka och ljusa ringar (cirka 8 till 10 per färg).

Detta rovdjur förekommer i Sydostasien. Utbredningsområdet sträcker sig över Malackahalvön och angränsande delar av fastlandet samt över Sumatra, Borneo, Java och flera mindre öar i regionen. I bergstrakter når arten 2400 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar. Prionodon linsang uppsöker även landskap som förändrades av människan, till exempel fruktträdodlingar.

Individerna är aktiva på natten och de vistas främst i växtligheten. Ibland kommer de ner till marken. Födan utgörs av fåglar, trädlevande ormar och gnagare samt olika smådjur.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 P. l. linsang
 P. l. fredericae
 P. l. gracilis

Källor

Externa länkar 

Linsanger
linsang
Däggdjur i orientaliska regionen
Prionodon pardicolor

Prionodon pardicolor är en däggdjursart som beskrevs av Hodgson 1842. Prionodon pardicolor ingår i släktet linsanger och familjen viverrider. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Det svenska trivialnamnet fläckig linsang förekommer för arten.

Utseende 
Individerna blir 38 till 41 cm långa (huvud och bål), har en 33 till 35 cm lång svans och väger cirka 600 g. Pälsens grundfärg varierar mellan blek orange och ljusbrun. På pälsen förekommer många mörka punkter eller fläckar som bildar mer eller mindre tydliga rader. Arten har en yvig svans med åtta till tio mörka ringar. Huvudet kännetecknas av ganska stora ögon och öron som är lite spetsiga vid toppen. Prionodon pardicolor saknar liksom den andra arten i samma släkte analkörtlar. Dessutom har den bara en molar i varje sida av överkäken.

Utbredning och habitat 
Djuret förekommer i sydöstra Asien från Nepal och Kina (provinserna Sichuan och Hunan) i norr till Thailand, Kambodja och Vietnam i söder. Arten vistas i olika sorters skogar i låglandet och i upp till 2700 meter höga bergstrakter. Den hittas ibland i gräsmarker.

Ekologi 
Prionodon pardicolor jagar huvudsakligen små fåglar. Den äter även gnagare, groddjur, ormar och as. Individerna klättrar huvudsakligen i växtligheten men kommer ibland ner till marken. Honor kan para sig under våren och hösten och de har vanligen två ungar per kull. För övrigt antas vara fortplantningssättet lika som hos Prionodon linsang.

Arten är främst aktiv under natten. På dagen vilar den i trädens håligheter eller under trädrötter. Boet fodras med kvistar och torrt löv.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 P. p. pardicolor
 P. p. presina

Källor

Externa länkar 

Linsanger
pardicolor
Däggdjur i orientaliska regionen
Falu domsaga

Falu domsaga  var en domsaga i Kopparbergs län mellan 1858 och 1970.

Administrativ historik
Falu domsaga var en domsaga i Kopparbergs län. Den bildades den 26 januari 1858 ur Kopparbergslagen och Näsgårds läns domsaga och upplöstes 1971 i samband med tingsrättsreformen i Sverige. Domsagan överfördes då till Falu tingsrätt.

Domsagan lydde under Svea hovrätt. Vid bildandet löd sex tingslag under domsagan, men detta antal minskades i etapper. När domsagan upphörde 1971 löd således under den bara två tingslag.

Tingslag
Falu domsagas norra tingslag; från 1889
Falu domsagas södra tingslag; från 1889
Kopparbergs och Aspeboda tingslag; till 1889
Stora Tuna med Gustafs tingslag; till 1889
Sundborns tingslag; till 1889
Svärdsjö tingslag; till 1889
Torsångs tingslag; till 1889
Vika tingslag; till 1889

Häradshövdingar
 1858–1878 Justus Ludvig Eurén  
 1879–1907 Fabian Vilhelm von Koch  
 1908–1931 Ernst Laurentius Alinder  
 1931–1948 Fredrik Wilhelm Knutsson Killander 
 1948–1968 Nils Ludvig August Falk

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Falu tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar
Justitiedepartementet 1858-01-26: Swea Hofrätt, om werkställande af beslutad reglering af Hedemora och Faluns domsagor.

Historiska domsagor i Kopparbergs län