kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ronneby tingsrätt

Ronneby tingsrätt var en tingsrätt i Blekinge län. Ronneby tingsrätts domsaga omfattade Ronneby kommun. Domsagan låg under Hovrätten över Skåne och Blekinge. Tingsrätten hade kansli i Ronneby. Tingsrätten med dess domsaga uppgick den 1 juli 2001 i Blekinge tingsrätt och dess domsaga.

Administrativ historik
Tingsrätten och domsagan bildades vid tingsrättsreformen 1971 av Östra och Medelstads domsagas tingslag och dess häradsrätt. Domsagan omfattade vid bildandet Fridlevstad, Hasslö, Jämjö, Nättraby och Rödeby och Ronneby kommuner. 1974 överfördes kommunerna Fridlevstad, Hasslö, Jämjö, Nättraby och Rödeby till Karlskrona domsaga, då de införlivades i Karlskrona kommun.

Namnet var före 1975 Östra och Medelsta tingsrätt.

Tingsrätten med dess domsaga uppgick 1 juli 2001 i Blekinge tingsrätt och dess domsaga.

Se även
 Tingshuset, Ronneby

Referenser

Noter

Tryckta källor
Domsagohistorik Ronneby tingsrätt

Historiska tingsrätter i Sverige
Tingsrätten
Bildanden 1971
Upplösningar 2001
Vingmaskros

Vingmaskros (Taraxacum alatum) är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Harald Lindberg. I den svenska databasen Dyntaxa är detta taxon uppdelat i flera:
 Taraxacum alatum
 Taraxacum expallidiforme
 Taraxacum sundbergii
Vingmaskros ingår i släktet maskrosor, och familjen korgblommiga växter. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Maskrosor
Aplocheilus

Aplocheilus är ett släkte sötvattenlevande fiskar i ordningen tandkarpar som förekommer i syd- och Sydostasien, från Pakistan till Vietnam och Malaysia i väst-östlig riktning, och från Nepal till Sri Lanka i nord-sydlig. Alla arter är icke-annuella så kallade växtlekare inom gruppen äggläggande tandkarpar (Cyprinodontiformes). Flera arter är vanliga som akvariefiskar. Till dem hör A. lineatus, som med sina 10 centimeter också är den största arten i släktet.

Utseende
Samtliga Aplocheilus blir 5 till 10 centimeter långa och uppvisar en tydlig könsdimorfism, där hanarna har kraftigare färger och förlängda fenspetsar.

Fortplantning
Alla Aplocheilus lägger helst sin rom nära eller vid vattenytan, gärna bland nedhängande, fintrådiga rötter av någon flytväxt – exempelvis musselblomma, simbräken, någon art av Ceratopteris eller Hydrocotyle – eller bland de tunna bladen hos någon art i särvsläktet. De är inte så kallade "romrövare" och äter normalt sett inte romkornen, men om det inte finns finbladiga växter för ynglen att gömma sig bland kan det hända att vuxna fiskar äter upp de egna ynglen. Flera av arterna är ganska lätta att föröka i fångenskap.

Arter
Släktet omfattar 7 arter:
 Aplocheilus blockii Arnold, 1911
 Aplocheilus dayi Steindachner, 1892 – Linjetandkarp
 Aplocheilus kirchmayeri Berkenkamp & Etzel, 1986
 Aplocheilus lineatus (Valenciennes, 1846)
 Aplocheilus panchax (Hamilton, 1822)
 Aplocheilus parvus (Sundara Raj, 1916)
 Aplocheilus werneri Meinken, 1966

Etymologi
Släktnamnet är sammansatt av grekiska aploe: "enkla", "enkelhet", och χειλος (cheilos): "läppar".

Källor

Tandkarpar
Akvariefiskar
Tegelmaskros

Tegelmaskros (Taraxacum fulvum) är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Christen Christiansen Raunkiaer. I den svenska databasen Dyntaxa är detta taxon uppdelat i flera:
 Taraxacum fulvum
 Taraxacum isthmicola
Tegelmaskros ingår i släktet maskrosor, och familjen korgblommiga växter. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Maskrosor
Anna Sandströms högre lärarinneseminarium

Anna Sandströms högre lärarinneseminarium var ett seminarium i Stockholm 1900-1929.

Seminariet inrättades 1900 av reformpedagogen Anna Sandström i anslutning till Anna Sandströms skola på nuvarande Karlavägen 25. Det hade till närmaste uppgift att på lärarinnebildningen söka tillämpa de åskådningar, som varit bärande för grundläggarinnans pedagogiska verksamhet. Seminariet var ursprungligen tvåårigt, men blev läsåret 1907–08 treårigt. Det utbildade lärarinnor för flick- och samskolorna, särskilt facklärarinnor i humanistiska ämnen och geografi-biologi. Undervisningen var från början varit planlagd på föreläsningar, tentamina och självstudier samt vidsträckt valfrihet. Ett huvudsyfte var därjämte att så mycket som möjligt samarbeta de olika ämnena till en enhet, så att exempelvis kyrko-, litteratur- och konsthistoria ställdes i närmaste samband med den politiska historien liksom geografi med geologi och biologi. Antalet lärjungar uppgick vårterminen 1916 till 83 stycken. 

En av eleverna vid seminariet var Honorine Hermelin, senare medlem i Fogelstadgruppen och rektor för kvinnliga medborgarskolan vid Fogelstad.

Genom riksdagsbeslut 1925 drogs alla privata seminarier in och Anna Sandströms högre lärarinneseminarium lades ned 1929.

Se även
Högre lärarinneseminariet
Nya lärarinneseminariet
Privata högre lärarinneseminariet

Källor

Stockholms stadsarkiv: Anna Sandströms skola

Noter

Utbildningsinstitutioner bildade 1900
Utbildningsinstitutioner upplösta 1929
Ej längre existerande utbildning i Stockholm
Östermalm
Ugglan
Titanoderma pustulatum

Titanoderma pustulatum är en rödalgsart som först beskrevs av J.V. Lamouroux, och fick sitt nu gällande namn av Nägeli. I den svenska databasen Dyntaxa är detta taxon uppdelat i flera:
 Titanoderma pustulatum
 Titanoderma litorale
Titanoderma pustulatum ingår i släktet Titanoderma och familjen Corallinaceae. Arten är reproducerande i Sverige. En underart finns: T. p. confine.

Källor

Rödalger
pustulatum
Olof Sigfridssons hus

Olof Sigfridssons hus var en byggnad vid Stora Torget i Uppsala, mellan Östra Ågatan och Drottninggatan.

Gästgivaren Olof Sigfridsson inköpte 1638 och 1644 två tomter i det kvarter som sträckte sig från Fyrisån mot nordöst. I samband med upprättandet av den nya stadsplanen i Uppsala 1641 omformades de båda tomterna till en, där Olof Sigfridsson började uppföra ett stort stenhus, invid det nyanlagda torget. När byggnaden stod färdig är oklart, men på en förlageteckning för Sueciaverket av Erik Dahlbergh omkring 1660 är huset färdigställt. Byggnaden av tegel var slätputsad, rödfärgad och höjde sig tre våningar. Taket var ett brant sadeltak med trappstegsgavlar. Byggnaden blev illa åtgången i stadsbranden 1702. Återuppbyggandet verkar inte ha kommit igång förrän 1710 och pågick ännu 1713. Byggnaden försågs vid återuppbyggnaden med ett säteritak, och ytterväggarna täcktes av gulgrå puts. På 1810-talet byggdes huset om, antalet fönster utökades och huset försågs med ett nytt sadeltak med murad taklist i antik stil. I vinkel mot huvudbyggnaden mot Drottninggatan låg en tvåvånings bostadslänga i sten från 1600-talet. Även denna skadades vid 1702 års brand, men återuppbyggdes samtidigt med huvudbyggnaden mot Stora Torget.

1839 inköpte guldsmeden Anders Fredrik Hellman gården vid torget och 1841 den angränsade granntomten i nordväst mot Östra Ågatan, som då var bebyggd med träbebyggelse från 1700-talet. 1848 lät Hellman bygga om byggnaden, försåg den med frontespis och rusticerad bottenvåning, samtidigt som en ny byggnad uppfördes efter Drottninggatan i samma stil på platsen för det mindre 1600-talsstenhuset. 5 december 1859 utbröt en brand i ett av uthusen på Hellmans gård. Branden spred sig snabbt och förstörde all trähusbebyggelse i detta och angränsande kvarter. De nyuppförda stenhusen klarade sig dock. Efter detta uppfördes 1862–1863 en stenbyggnad i tre våningar med frontespis och rusticerad bottenvåning i en stil som anknöt till fasaderna mot Drottninggatan och Stora Torget.

1872 inrymdes Uplands enskilda bank i huset mot Stora Torget. Där höll banken till fram till dess den nya byggnaden tvärs över torget stod färdig 1909. Thulebolagen, som 1963 uppgick i Skandiakoncernen, förvärvade fastigheten 1943. Alla byggnaderna revs 1964 i samband med citysaneringen för byggnation av moderna affärsfastigheter.

Källor 

 Olof Sigfridssons hus och gård vid Stora torget i Uppsala 1. Skedet 1640-talet-1839, Ola Ehn i Upplandsmuseets årsskrift 1965
 Olof Sigfridssons hus och gård vid Stora torget i Uppsala 2. Skedet 1839-1963, Ola Ehn i Upplandsmuseets årsskrift 1966

Ej längre existerande byggnader i Uppsala
Karlshamns tingsrätt

Karlshamns tingsrätt var en tingsrätt i Blekinge län. Karlshamns tingsrätts domsaga omfattade Karlshamns kommun. Domsagan låg under Hovrätten över Skåne och Blekinge. Tingsrätten hade kansli i Karlshamn. Tingsrätten med dess domsaga uppgick 2001 i Blekinge tingsrätt och dess domsaga.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Karlshamn från häradsrätten för Bräkne och Karlshamns domsaga som var placerad där. Domkretsen bildades av Bräkne och Karlshamns domsaga. Namnet var till 1975 Bräkne och Karlshamns tingsrätt och Bräkne och Karlshamns domsaga. Tingsrätten med dess domsaga uppgick 1 juli 2001 i Blekinge tingsrätt och dess domsaga.

Lagmän
 1971–1978 Gösta Grevillius

Referenser

Noter

Tryckta källor
Domsagohistorik Karlshamns tingsrätt

Historiska tingsrätter i Sverige
Tingsrätten
Bildanden 1971
Upplösningar 2001
Bräkne tingslag

Bräkne tingslag var ett tingslag i Blekinge län i Bräkne domsaga (1849-1933) och Bräkne och Listers domsaga (1771-1848, 1934-1949). Tingsplats var i Bräkne-Hoby.

Tingslaget bildades 1683 och omfattade Bräkne härad. Tingslaget uppgick 1 januari 1950 i Bräkne och Karlshamns domsagas tingslag.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik Ronneby tingsrätt
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik Karlshamns tingsrätt

Tingslag i Blekinge län
Bräkne och Karlshamns domsaga

Bräkne och Karlshamns domsaga var en domkrets med en häradsrätt som bildades 1950 i Blekinge län. Domsagans bildades av en del av Bräkne och Listers domsaga samt domkretsen för Karlshamns rådhusrätt och motsvarade efter 1967 Karlshamns stad som oförändrad 1971 ombildades till Karlshamns kommun. Häradsrätten och domsagan ingick i domkretsen för Hovrätten över Skåne och Blekinge. Häradsrätten var placerad i Karlshamn. 

Häradsrätten ombildades 1971 till Bräkne och Karlshamns tingsrätt med oförändrad domsaga. Den bytte namn till Karlshamns tingsrätt (med motsvarande namnändring av domsagan) 1975 och upphörde 2001 då den uppgick i Blekinge tingsrätt.

Administrativ historik
Domsagan bildades 1950 genom sammanläggning av Bräkne tingslag och domkretsen för Karlshamns rådhusrätt. Häradsrätten var placerad i Karlshamn. 1952 överfördes Öljehults socken, 1967 Bräkne-Hoby socken från denna domsaga till Östra och Medelstads domsagas tingslag. 1967 överfördes Mörrums socken och Elleholms socken till denna domsaga från Listers och Sölvesborgs domsagas tingslag.  Häradsrätten ombildades 1971 till Bräkne och Karlshamns tingsrätt med oförändrad domsaga.
.

Domsagan bestod av ett tingslag, Bräkne och Karlshamns domsagas tingslag.

Häradshövdingar
 1969-1970 Gösta Grevillius

Referenser

Noter

Tryckta källor
Domsagohistorik Karlshamns tingsrätt
Domsagohistorik Ronneby tingsrätt
Historiska domsagor i Blekinge län
Bildanden 1950
Upplösningar 1971
Damernas lagmångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas lagmångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-28 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Referenser
Damernas individuella mångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas individuella mångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-30 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Damernas hopp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas hopp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-31 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Damernas fristående i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas fristående i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-31 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Damernas barr i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas barr i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-31 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Damernas bom i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Damernas bom i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-31 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Herrarnas lagmångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas lagmångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-29 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Referenser
Herrarnas individuella mångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas individuella mångkamp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27-30 augusti i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Folke Cronholm

Folke Cronholm, född 27 augusti 1873 i Jönköping, död 1 oktober 1945 i Stockholm, var en svensk jurist och diplomat. 

Folke Cronholm var son till vice häradshövdingen Axel Cronholm som innehade Jönköpings Juridiska byrå. Han var även äldre bror till Viking Cronholm. Under ungdomsåren idrottade han och omnämns flera gånger i tidningarna som bland annat skridskoåkare. År 1891 flyttade familjen till Stockholm med representativ våning på Birger Jarlsgatan och 11-rums sommarviste, ”Villa Metsola” på Lidingö. Samma år avlade Folke juridisk preliminärexamen i Uppsala. 1898 omnämns han som hovrättsnotarie. Sex år senare, 1904, fick han möjlighet genom ett stipendium att studera utomlands.

Diplomatkarriär 
Folke Cronholm var generalkonsul i Quebec 1905 och där blev han utnämnd till hedersmedlem i december 1905 av Huron de Lorette. Vid ceremonin var bland annat kung Oscar II närvarande. Han vistades i Tokyo 1907–1911 som legationssekreterare och var även legationssekreterare i Kina. Under denna tid besökte han även Formosa (nuvarande ön Taiwan). I Peking fick han i oktober 1908 ta emot och förmedla en gåva till Gustaf V från den 13:e Dalai Laman Thubten Gyatso. Från 1912 var Cronholm stationerad vid konsulatet i Hamburg, Tyskland. Åren 1913–1916 var han Chargé d’affaires i Mexiko.

Anklagad för spioneri 
Under sin tid i Mexiko anklagades Cronholm för spioneri för Tyskland och fick avsked 1917. Uppgifterna kom fram i ett brev som skickats från Heinrich von Eckardt, en tysk diplomat. I brevet förordar von Eckardt att Cronholm ska få en utmärkelse, Preussiska Kronordern, för att han förmedlat kodade uppgifter till Tyskland. Cronholm höll sig undan på den tyska klubben (the German Club) i Mexico City men uttalade sig så småningom och förnekade anklagelserna. Detta hjälpte inte utan han fick till slut lämna sitt uppdrag i Mexiko. Han begärde genom en skrivelse att bli återinsatt eftersom han ansåg att han blivit orättvist behandlad och anklagade sin överordnande, utrikesminister Knut Agathon Wallenberg, som han menade gav honom uppdragen.

Samlingar från Cronholm 
På Etnografiska museet i Stockholm finns en stor mängd samlingar som kommer från Folke Cronholm, inte minst fotografier. Föremålen och fotografierna kommer framför allt från Kanada, Japan, Taiwan, Kina och Mexiko. Han fotograferade själv men merparten av bilderna är insamlade under hans resor. Han finns även med själv på flera bilder. Två asiatiska samlingar av föremål överlämnades 1910 och 1911 men de allra flesta överlämnades under åren 1934-1942. Även på Nordiska museet finns föremål från Cronholm. Till Naturhistoriska riksmuseet donerade han naturalier, bland annat från Taiwan. På Riksarkivet finns korrespondens från Cronholm.

Folke Cronholm är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Noter och referenser

Externa länkar
Folke Cronholm, Etnografiska museet, Stockholm

Män
Födda 1873
Avlidna 1945
Svenska diplomater under 1900-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Herrarnas hopp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas hopp i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Herrarnas fristående i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas fristående i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Herrarnas bygelhäst i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas bygelhäst i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Herrarnas ringar i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas ringar i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Riksrådsmötet i Stockholm 1320

Riksrådsmötet i Stockholm 1320 var en hovdag som hölls den 2 juni. Mötet är känt för stadgandet om järnbördens avskaffande i Hälsingland, samt för att man här verkställde avrättningen av konungasonen Magnus Birgersson.

Källmaterialet
Källmaterialet som vittnar om mötet består av två skilda dokument. Det ena är en förlikning på pergament som finns i original på Riksarkivet. Handlingen bekräftar en förlikning mellan priorinnan i Kalmar nunnekloster, Margareta Gustafsdotter, och hennes vän Håkan Läma rörande hennes donation av några gods till klostret. Brevet är utfärdat med riksens råds intyg Stockholm den 2 juni . 

Det ändra vittnesmålet om riksrådsmötet är ett stadgande om järnbörd i Hälsingelagens ärvdabalk. Här uti nämns att detta stadgats av hela konung Magnus Erikssons råd i Stockholm, strax efter att junker Magnus halshöggs. Stycket är enligt följande: Efter Vår Herres börd ett tusen trehundra tjugo år, onsdagen näst efter att junker Magnus blev halshuggen, åtta dagar efter Heliga Trefaldighets dag, i Stockholm, därför att ärkebiskop Olov klagade över att järnbörd åter hade kommit i bruk i Hälsingland, sedan den var avskaffad i konung Magnus och konung Birgers dagar, så stadgades detta i Stockholm av hela konung Magnus råd, som är konung i både Sverige och Norge, att järnbörd aldrig mera skulle brukas, och vidtogs därför samma rätt, som förr var stadgat för de mål, som voro järnbördsmål, tolvmannanämnd, och skola böter gäldas för varje mål, som nämnden fäller, såsom om han hade blivit fälld genom järnbörd.

Riksrådsmötet
I förlikningsdokumentet nämns mötet som ett allmänt Sveahov, concilio generale swecie. Brevet är beseglat av följande rådsmän; ärkebiskop Olov, Birger Persson , Knut Jonsson , Ture Kettilsson, Bo Nilsson , Torgils Andersson , Stefan Röriksson (två sparrar), Tord Bonde och Håkan Läma. Dessa åtta stormän sägs enligt dokumentet sammanträtt i närheten av staden Stockholm i samtal om rikets ärenden. Mötesdeltagarna anses ha utgjort en slags interimistisk riksstyrelse under ledning av ärkebiskopen. Anledningen är att hertiginnan Ingeborg ej tycks deltagit i detta rådsmöte. Detta kan förklaras av att hon och kung Magnus var i Tunsberg den 9 april och den 11 juni befann de sig i Bergen.

Noter

Se även
 Oslotraktaten 1319
 Frihetsbrevet
 Riksrådsmötet i Lödöse 1319
 Riksrådsmötet i Skara 1322
 Sveriges riksråd

Externa länkar
Svenskt diplomatarium nr 2463

1320
Sverige under 1300-talet
Sveriges politiska historia
Stockholm under medeltiden
Kober

Kober, eller Köber, Koeber kan syfta på:

 Rabbi Adolf Kober (1879–1958), tysk-judisk historiker
 Alice Kober (1906–1950), amerikansk klassisk arkeolog
 Amelie Kober (född 1987), tysk snowboardåkare
 Karel Bohuš Kober (1849–1890), tjeckisk idrottsman och författare
 Franz Kober (född 1956), tysk ingenjör
 Ignác Leopold Kober (1825–1866), tjeckisk förläggare, skribent, bokhandlare
 Lars Kober (född 1976), tysk kanotist
 Leopold Kober (1883–1970), österrikisk geolog
 Martin Kober (1550–1609), tysk målare
 Theodor Kober (1865–1930), tysk ingenjör, uppfinnare och designer

Köber 
Köber eller Koeber kan syfta på:
 Raphael von Koeber (1848–1923), tysk-rysk filosof
 Sebastian Köber (född 1979), tysk boxare

Tyska efternamn
Efternamn som syftar på yrken
Herrarnas barr i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas barr i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Herrarnas räck i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972

Herrarnas räck i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972 avgjordes den 27 augusti till 1 september i Olympiahalle, München.

Medaljörer

Resultat

Final

Referenser
Teruichi Okamura

Teruichi Okamura (japanska: 岡村 輝一), född den 27 maj 1948 i Osaka prefektur, Japan, är en japansk gymnast.

Han ingick i det japanska lag som tog OS-guld i lagmångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1972 i München.

Referenser

Källor
 Denna artikel är helt eller delvis översatt från motsvarande artikel på engelska wikipedia.

Externa länkar
Sports-reference.com 

Japanska gymnaster
Japanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Japan
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1948
Levande personer
Personer från Osaka prefektur
WP:Projekt Japan
Akinori Nakayama

Akinori Nakayama född den 1 mars 1943 i Nagoya, Japan, är en japansk gymnast.

Han ingick i det japanska lag som tog OS-guld i lagmångkampen, och erövrade individuella OS-guld i barr, OS-guld i räck, OS-guld i ringar, OS-silver i fristående och OS-brons i den individuella mångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1968 i München.

Han ingick i det japanska lag som tog OS-guld i lagmångkampen, och erövrade individuella OS-guld i ringar, OS-silver i fristående och OS-brons i den individuella mångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1972 i München.

Referenser

Källor
 Denna artikel är helt eller delvis översatt från motsvarande artikel på engelska wikipedia.

Externa länkar
Sports-reference.com 

Japanska gymnaster
Japanska olympiska bronsmedaljörer
Japanska olympiska silvermedaljörer
Japanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1968
Olympiska guldmedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1968
Olympiska silvermedaljörer 1972
Olympiska bronsmedaljörer 1968
Olympiska bronsmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Japan
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Japan
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1943
Levande personer
Personer från Nagoya
WP:Projekt Japan
Shigeru Kasamatsu

Shigeru Kasamatsu född den 16 juli 1947 i Kumano, Japan, är en japansk gymnast.

Han ingick i det japanska lag som tog OS-guld i lagmångkampen, och erövrade individuella OS-silver i barr, OS-brons i räck och OS-brons i friståendei samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1972 i München.

Referenser

Källor
 Denna artikel är helt eller delvis översatt från motsvarande artikel på engelska wikipedia.

Externa länkar
Sports-reference.com 

Japanska gymnaster
Japanska olympiska guldmedaljörer
Japanska olympiska silvermedaljörer
Japanska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1972
Olympiska bronsmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Japan
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1947
Levande personer
WP:Projekt Japan
Matthias Brehme

Matthias Brehme född den 7 februari 1943 i Markkleeberg, Tyskland, är en östtysk gymnast.

Han ingick i det östtyska lag som tog OS-brons i lagmångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1968 i Mexico City.

Han återupprepade bedriften med OS-brons i lagmångkampen i samband med de olympiska gymnastiktävlingarna 1972 i München.

Referenser

Källor 
 Denna artikel är helt eller delvis översatt från motsvarande artikel på engelska wikipedia.

Externa länkar
Sports-reference.com 

Östtyska gymnaster
Östtyska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1968
Olympiska bronsmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Östtyskland
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Östtyskland
Tävlande i gymnastik vid olympiska sommarspelen 1972
Män
Födda 1943
Levande personer
Idrottare från Sachsen