kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åsbo gravkapell

Åsbo gravkapell är ett kapell i Boxholms kommun i Boxholms församling. Kapellet byggdes 1928 av arkitekten Otto Gustafsson.

Referenser 
http://www.kringla.nu/kringla/objekt?text=%C3%85sbo+%C3%96sterg%C3%B6tland&antal=48&sida=6&referens=raa/bbr/21400000448876

Se även
Åsbo kyrka

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Kyrkobyggnader i Boxholms kommun
Kyrkobyggnader invigda 1928
1928 i Sverige
Kapell i Sverige
Hau Pei-tsun

Hau Pei-tsun, född 8 augusti 1919, död 30 mars 2020, var en kinesisk och taiwanesisk politiker och fyrstjärnig general.

Under det andra världskriget tjänstgjorde han i Nationella revolutionära arméns styrkor i Brittiska Indien och under det kinesiska inbördeskriget var han stabschef i striderna mot Folkets befrielsearmé. Efter nederlaget i inbördeskriget följde han Chiang Kai-shek till Taiwan.

Han steg i graderna och var överbefälhavare för Taiwans försvarsmakt från 1978 till 1981. Han var ledamot i Kuomintangs ständiga utskott och var försvarsminister från 1989 till 1990, då han blev utnämnd till försvarsminister.

Han tillhörde en konservativ fraktion inom Kuomintang och fick sitt medlemskap "upphävt" i samband med att han ställde upp som vice presidentkandidat mot den sittande Kuomintang-kandidaten. 2005 återinträdde han i Kuomintang.

Källor

Noter

Födda 1919
Politiker i Kuomintang
Taiwanesiska politiker under 1900-talet
Män
Personer från Yancheng
WP:Projekt Kina
Avlidna 2020
Hundraåringar
Personer i Taiwan under 2000-talet
Richard Le Gallienne

Richard Le Gallienne, född 20 januari 1866 i Liverpool, död 15 september 1947, var en brittisk författare och journalist.

Le Galliennes tidiga diktsamlingar, som My ladies' sonnets (1887) och English poems (1892) stod under inflytande från Oscar Wilde och den dekadenta 1890-talspoesin, som han senare tog avstånd från, bland annat i Robert Louis Stevenson, an elegy and other poems (1895). Hans bästa arbeten är prosaskisser och kritiska essayer, som samlingarna The book bills of Narcissus (1889), Prose fancies (1894-96), George Meredith, some characteristics (1889, 5:e upplagan 1900) och The romantic 90's (1926).

Källor

Externa länkar 

 

Brittiska författare
Brittiska journalister
Engelskspråkiga författare
Personer från Liverpool
Födda 1866
Avlidna 1947
Män
Svensk uppslagsbok
Anna Johansdotter Norbäck

Anna Johansdotter Norbäck, även kallad Mor Anna eller Annamora, född 1804, död 1879, var ledare för den religiösa väckelserörelsen Annaniterna, som fick sitt namn efter henne. De kallade sig själva Evangelisk-lutherska frikyrkan. Rörelsen grundades i Ångermanland på 1830-talet och bröt sig 1854 ur svenska kyrkan.

Biografi
Anna föddes i Norrvästansjö by i Själevads församling som dotter till båtsmannen Johan Norbäck. Hemmet var fattigt och hon började arbeta som piga efter avslutad skolgång och konfirmation vid 14 års ålder. Innan hon fyllde 30 år tycks hon ha genomgått en väckelse och började därefter öppet kritisera statskyrkan för dess förkunnelse grundad på de så kallade nyböckerna, den år 1810 reviderade katekesen, 1811 års kyrkohandbok och 1819 års psalmbok.

År 1838 gifte Anna sig med torparen Kristoffer Kristoffersson och de bosatte sig i Nordanås by varifrån hon sedan företog sina kallelseresor. Paret förblev barnlöst.

År 1877 drabbades Mor Anna av ett slaganfall som nästan berövade henne talförmågan och den 3 januari 1879 avled hon.

Mor Anna uppges ha varit en storväxt grovlemmad kvinna, som i sin lära var bokstavstrogen bibeln och Luthers skrifter, särskilt postillan, när hon med kraftig välklingande röst ledde församlingens gudstjänster. Mot meningsmotståndare var hon hätsk. Hon var auktoritär och detaljstyrde sin församling med sträng tukt och ordning, vilket även inkluderade medlemmarnas privata angelägenheter så som godkännande av val av äktenskapspartner. Hon anges ha varit en dålig barnpsykolog och barn och ungdom var så gott som portförbjudna under helgdagsdygnen och fick inte visa sig tillsammans med sina kamrater och jämnåriga. Hon engagerade sig inte heller för församlingens skola. Detta ledde till att återväxten i församlingen var dålig och den har karaktäriserats som en engenerationsförsamling, vars medlemsantal snabbt minskade efter hennes död.

Källor
 https://web.archive.org/web/20131004224134/http://www.nebeta.se/encyklopedi/l%C3%A5ng/annaniter
 Svensk Uppslagsbok, 2:a utgåvan 1947, band 2, s. 1105

Noter

Vidare läsning 
 

Kvinnor
Födda 1804
Avlidna 1879
Kristna personligheter i Sverige
Personer i Sverige under 1800-talet
Personligheter i svensk frikyrkorörelse
Sandra Sully

Sandra Sully, född 1964 i Brisbane i Queensland i Australien, är en journalist som sedan 1991 är anställd hos Network Ten där hon leder nyhetssändningen Sydney’s Ten News at Five. Hon är sedan 2011 gift med Symon Brewis-Weston.

Referenser

Externa länkar 
 

Födda 1964
Australiska journalister
Australiska TV-personligheter
Kvinnor
Levande personer
Personer från Brisbane
Dupin

Dupin är ett franskt efternamn, som burits av bland andra: 

 André Dupin (1782–1865), fransk advokat och politiker (kallad Dupin l'aîné)
 Aurore Dupin (1804–1876), fransk författare, känd under namnet George Sand
 Charles Dupin (1784–1873), fransk matematiker, ingenjör och politiker
 Jacques Dupin (1927–2012), fransk skald och skriftställare
 Louis Ellies Dupin (1657–1719), fransk kyrkohistoriker

Se även 

 C. Auguste Dupin, fiktiv person i noveller av Edgar Allan Poe

Franska efternamn
Hugues-Bernard Maret, hertig av Bassano

Hugues-Bernard Maret, hertig av Bassano, född den 1 maj 1763 i Dijon, död den 13 maj 1839 i Paris, var en fransk statsman.

Martet, som ursprungligen var advokat, började 1789 biträda vid utgivandet av "Bulletin de 1’Assemblée nationale", deltog samma år i uppsättandet av "Moniteur universel"  samt lärde vid samma tid känna dåvarande löjtnant Bonaparte. År 1792 var Maret, som gjort sig bemärkt som en av feuillantklubbens mera framstående medlemmar, Frankrikes sändebud i England och utnämndes 1793 till ambassadör i Neapel, men tillfångatogs av österrikarna på vägen dit och erhöll friheten först 1795, då han utväxlades mot Ludvig XVI:s dotter. 

Efter Bonapartes statskupp (1799) utsågs Maret av denne till konsulernas generalsekreterare och blev vid kejsardömets upprättande (1804) statssekreterare. Han följde ständigt Napoleon, var invigd i hans hemligaste rådslag samt redigerade massan av instruktioner och bulletiner, som kejsaren utfärdade. År 1809 blev han hertig av Bassano (Bassano Bresciano) och 1811 utrikesminister, 1813 tillika krigsminister, men angreps i denna egenskap häftigt i senaten för sin begäran om nya utskrivningar och blev, då han därjämte misslyckades i sina underhandlingar med de allierade, nödsakad att träda tillbaka. 

År 1814 deltog Maret i Châtillonkongressen i Châtillon-sur-Seine och var 1815 inrikesminister under "hundra dagarna". Efter den bourbonska restaurationen vistades han i landsflykt till 1820. Under Ludvig Filip utnämndes han 1831 till pär samt var 10-18 november 1834 inrikesminister och konseljpresident. Maret blev 1803 medlem av Franska akademien och 1832 av Académie des sciences morales et politiques.

Källor

Noter

Födda 1763
Avlidna 1839

Franska hertigar
Frankrikes regeringschefer
Frankrikes utrikesministrar
Frankrikes försvarsministrar
Frankrikes inrikesministrar
Personer i Frankrike under 1800-talet
Personer under franska revolutionen
Personer från Dijon
Ledamöter av Franska Akademien
Ledamöter av Académie des sciences morales et politiques
Män
Hallsbergs tingsrätt

Hallsbergs tingsrätt var en tingsrätt i Örebro län med säte i Hallsberg. Domsagan omfattade vid upplösningen kommunerna Hallsberg, Kumla, Askersund och Laxå. Tingsrätten och dess domsaga ingick i domkretsen för Svea hovrätt till 1 juli 1992 därefter i domkretsen för Göta hovrätt. Tingsrätten hade kansli i Hallsberg. År 2001 upplöstes tingsrätten varvid rätten och domsagan uppgick i Örebro tingsrätt och domsaga.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Hallsberg från häradsrätten för Västernärkes domsagas tingslag. Domkretsen bildades av tingslaget samt delar av Östernärkes domsagas tingslag. 1971 omfattade domsagan kommunerna Hallsberg, Kumla, Askersund och Laxå.   Det första året hade tingsrätten tingsställe i Hallsberg och kansli i Örebro. Från och med 1972 skulle emellertid även kansliet flyttas till Hallsberg. Den nya tingsrätten flyttade in i Hallsbergs tingslag gamla tingshus från 1909 ritat av arkitekten Lars Kellman. 

Tingsrätten upplöstes 1 juni 2001 då rätten och domsagan uppgick i Örebro tingsrätt och dess domsaga.

Lagmän
1971–1974: Ingemar Lilja 
1974–1989: Jan Hultgren
1989–1993: Torgil Melin 
1994–1998: Jan Carrick

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Bildanden 1971
Upplösningar 2001
Historiska tingsrätter i Sverige
Historiska indelningar i Örebro län
Västernärkes domsagas tingslag

Västernärkes domsagas tingslag var ett tingslag i södra Örebro län i landskapet Närke.

Tingslaget bildades den 1 januari 1948 (enligt beslut den 10 juni 1947) genom av ett samgående av Hallsbergs tingslag, Edsbergs tingslag och Askersunds rådhusrätt. 1971 upplöstes tingslaget och verksamheten överfördes till Hallsbergs tingsrätt.

Tingslaget ingick i Västernärkes domsaga, bildad 1810.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Edsbergs härad
Hardemo härad
Grimstens härad
Sundbo härad
Kumla härad

Kommuner (1952) 
Tingslaget bestod av följande områden:
Askersunds stad
Hallsbergs köping
Hallsbergs landskommun
Hammars landskommun
Kumla landskommun
Kumla stad
Laxå köping
Lekebergs landskommun
Lerbäcks landskommun
Svartå landskommun
Viby landskommun

Källor

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Tingslag i Örebro län
Emmo Legal

Emmo Legal, född 1859, död 1922, var en tysk läkare.

Legal skapade det Legalska provet som användes för att påvisa aceton i urin. Alkalisk urin försätts med nitroprussidnatriumlönsing, varvid en gulröd färg uppstår, vilken vid surgörning övergår i körsbärsröd.

Källor 
 

Tyska läkare
Födda 1859
Avlidna 1922
Män
Svensk uppslagsbok
Anna Perenna

Anna Perenna var en fornitalisk gudinna, sannolikt representerande årets växling. Hennes fest firades under lössläppta former i mars, det gammalromerska årets första månad, som ett slags folklig nyårsfest. På grund av namnlikheten identifierade Ovidius Anna Perenna med drottning Didos syster Anna. Den tyske religionshistorikern Franz Altheim antog för sin del att Anna Perenna ursprungligen var en etruskisk modergudinna som tidigt smälte in i romersk mytologi.

Källor 

 

Gudar i etruskisk mytologi
Gudar i romersk mytologi
Privata lärarinneseminariet

Privata lärarinneseminariet kan syfta på:
Nya lärarinneseminariet (1896-1912) i Stockholm
Privata högre lärarinneseminariet (1899-1931) i Stockholm
Hardemo tingslag

Hardemo tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. 

Tingslaget inrättades 1680 och uppgick 1906 i Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Hardemo härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
Hallsbergs tingslag

Hallsbergs tingslag var ett tingslag i södra Örebro län i Västernärkes domsaga.

Tingslaget bildades den 1 januari 1928 (enligt beslut den 15 oktober 1926) genom av ett samgående av Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag och Sundbo tingslag. Tingslaget upphörde den 1 januari 1948 (enligt beslut den 10 juni 1947) och tingslagets verksamhet överfördes till Västernärkes domsagas tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Hardemo härad
Grimstens härad
Kumla härad
Sundbo härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

tingslag i Örebro län
Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag

Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. 

Tingslaget bildades den 1 januari 1906 (enligt beslut den 28 oktober 1904) genom av ett samgående av Kumla tingslag, Grimstens tingslag och Hardemo tingslag. Tingslaget upphörde den 1 januari 1928 (enligt beslut den 15 oktober 1926) och tingslagets verksamhet överfördes till Hallsbergs tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Hardemo härad
Grimstens härad
Kumla härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
Västernärkes domsaga

Västernärkes domsaga var en domsaga i Örebro län. Den bildades 1810 av Södra Närkes domsaga. Domsagan upplöstes 1971 i samband med tingsrättsreformen i Sverige, då den överfördes till Örebro tingsrätt och Hallsbergs tingsrätt.

Domsagan lydde under Svea hovrätt.

Härader
Edsbergs härad
Hardemo härad
Grimstens härad
Sundbo härad
Kumla härad 
Karlskoga bergslags härad 1830-1854

Tingslag

Från 1810
Edsbergs tingslag
Grimstens tingslag
Kumla tingslag
Sundbo tingslag
Hardemo tingslag
Karlskoga tingslag från 1810 till  1854

Från 1906
Edsbergs tingslag
Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag
Sundbo tingslag

Från 1928
Hallsbergs tingslag
Edsbergs tingslag

Från 1948
Västernärkes domsagas tingslag

Häradshövdingar
 1830–1857 Olof Philip Oxehufvud
 1857–1875 Johan David Helleday
 1875–1886 Adolf Fredrik Gustaf Ludvig Wetterström 
 1887–1914 Ernst Wilhelm Geijer
 1914–1932 Hugo Alexander Henning Hamilton
 1933–1953 Gunnar Olof Ramstedt
 1954–1970 Ingemar Lilja

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Historiska domsagor i Örebro län
Södra Närkes domsaga

Västernärkes domsaga var en domsaga i Örebro län. Den bildades 1680 och uppgick 1810 i Västernärkes domsaga och del till Östernärkes domsaga. I perioden 1774 till 1784 var två härader utbruten till en egen domsaga Askers och Sköllersta domsaga.

Domsagan lydde under Svea hovrätt.

Härader
Edsbergs härad
Hardemo härad
Grimstens härad
Sundbo härad
Kumla härad 
Sköllersta härad före 1774 och från 1784
Askers härad före 1774 och från 1784

Tingslag

Edsbergs tingslag
Grimstens tingslag
Kumla tingslag
Sundbo tingslag
Hardemo tingslag
Askers tingslag före 1774 och från 1784
Sköllersta tingslag före 1774 och från 1784

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Örebro tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Historiska domsagor i Örebro län
Franz Neumann (politiker)

Franz Neumann, född 1904 i Berlin, död 1974 i Berlin, var en tysk politiker som var ledamot av förbundsdagen och ordförande för SPD i Berlin.

Neumann växte upp i stadsdelen Friedrichshain i Berlin under enkla förhållanden i en arbetarfamilj. Han engagerade sig fackligt och utbildade sig på Heimvolkshochschule Tinz och Deutsche Hochschule für Politik i Berlin. 1920 gick han med i SPD. Han arbetade som metallarbetare. Efter nazisternas maktövertagande ställdes han inför rätta för sitt engagemang i SPD och för att ha informerat om förhållandena i koncentrationslägret i Oranienburg.

Neumann var ordförande för SPD i Berlin 1946-1958.

Källor

Födda 1904
Avlidna 1974
Politiker från Berlin
Män
Tyska politiker
Edsbergs tingslag

Edsbergs tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. 

Tingslaget inrättades 1680 och uppgick 1948 i Västernärkes domsagas tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Edsbergs härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
Karlskoga domsaga

Karlskoga domsaga var en domsaga i Örebro län. Den bildades 1951 genom delningen av Nora domsaga och blev 1971 i samband med tingsrättsreformen i Sverige överförd till Karlskoga tingsrätt och dess domsaga. 

Domsagan lydde under Svea hovrätt. Det låg endast ett tingslag under domsagan.

Häradshövdingar

Härader
Karlskoga bergslags härad

Tingslag

Karlskoga tingslag

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Statistiska centralbyråns historiska statistik
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Karlskoga tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Historiska domsagor i Örebro län
Kumla tingslag

Kumla tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. 

Tingslaget inrättades 1680 och uppgick 1906 i Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Kumla härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
Grimstens tingslag

Grimstens tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. 

Tingslaget inrättades 1680 och uppgick 1906 i Kumla, Grimstens och Hardemo tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Grimstens härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
C/2013 A1

C/2013 A1 (Siding Spring) är en komet från Oorts kometmoln som upptäcktes 3 januari 2013 av Robert H. McNaught vid Siding Spring-observatoriet. Den 19 oktober 2014 passerade kometen planeten Mars på endast 140 000 km avstånd. Hastigheten vid passagen var ungefär 56 km/s.

Spekulationer om kollision med Mars 
Med ledning av fotografier från tiden före upptäckt (december 2012) och observationer i februari 2013 av Leonid Elenin beräknades att kometen skulle komma att passera så nära Mars  som 0,000276 AU (41 300 km). 
3 mars 2013 hittades foton vid Pan-STARRS-observatoriet från 4 oktober 2012, vilket gjorde att observationstiden kunde utökas till 148 dagar.
Vid upptäckten befann sig kometen 7,2 AU från solen i stjärnbilden Haren.

Kometen passerade mycket nära Mars den 19 oktober 2014. Det fanns till och med en liten möjlighet att den skulle kollidera med planeten. Med en observationstid på 148 dagar beräknades kometen passera på ett avstånd av 0,00035 AU (52 000 km) från planetens centrum. Osäkerheten i beräkningarna var så pass stora att kometen också kunde passera på ett avstånd av 0,0021 AU (310 000 km). 

Kometkärnans storlek beräknades vara mer än 3 km, men mindre än 50 km. Det senare skulle motsvara en kraft vid en kollision på 20 miljarder megaton TNT. Med Monte Carlo-metoden beräknades kollisionsrisken till 1/1250 eller 0,08 procent.

Observationer vid passagen 
Den 19 oktober 2014 var planeten Mars i Ormbärarens stjärnbild, 60 grader från solen. Mars och kometen kunde observeras från satelliten STEREO-A under passagen. Den amerikanska rymdfarkosten MAVEN som ska utforska Mars atmosfär kommer också just att ha anlänt till planeten och bidra till observationerna.

Dessutom finns samtidigt det svenska instrumentet ASPERA-3 ombord på den europeiska satelliten Mars Express på plats vid Mars för att göra mätningar.

Källor 

Icke-periodiska kometer
Astronomiska upptäckter 2013
Lilly Engström

Carolina Augusta (Lilly) Engström, född 9 november 1843 i Stockholm, död där 24 september 1921, var en svensk pedagog. Hon var det första skolrådsledamoten av sitt kön i Sverige. 

Hon var dotter till apotekaren Johan Magnus Engström och Charlotta Augusta Lindman. 

Engström utexaminerades från Högre lärarinneseminariet 1864 samt var lärare i historia och geografi vid Statens normalskola för flickor 1864–1907, och vikarierande föreståndare där 1889–1890. 1889 blev det genom en reform tillåtet för kvinnor att tjänstgöra i olika statliga styrelser. Samma år blev Engström den första i en sådan position, då hon invaldes som skolrådsledamot  i Hedvig Eleonora och sedan i Engelbrekts församling i Stockholm.   

Engström var ledare för Fredrika-Bremer-förbundets bokkommitté, som 1886–1905 verkade för barn- och ungdomslitteraturens reformering. Hon var styrelseledamot i Fredrika-Bremer-förbundet 1884–1920 och Svenska lärarinnors pensionsförening 1873–1920. Hon engagerade sig också i kvinnorösträttsrörelsen. 

Hon kallades "en sällsynt kapacitet både som undervisare och uppfostrare". Hon räknas som en pionjär inom Fredrika-Bremer-förbundet och i Pedagogiska sällskapet. Engström är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor

Noter 

Svenska kvinnorättskämpar
Svenska lärare under 1800-talet
Lärare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1843
Avlidna 1921
Kvinnor
Ugglan
Sundbo tingslag

Sundbo tingslag var ett tingslag i Örebro län i Västernärkes domsaga. Tingsplats var Askersund.

Tingslaget inrättades 1680 och uppgick 1928 i Hallsbergs tingslag.

Omfattning

Socknarna i häraderna
Sundbo härad

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hallsbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Örebro län
Sofia kyrka (olika betydelser)

Sofia kyrka kan syfta på:
Hagia Sofia – en byggnad i Istanbul som varit kyrka och moské och är museum sedan 1934
Sofia kyrka – en församlingskyrka i Sofia församling i Stockholms stift
Sofiakyrkan – en kyrkobyggnad i Jönköping i Växjö stift

Se även
Sofia Albertina kyrka
Sofia Magdalena kyrka
Sofiakatedralen
Sophienkirche
Ewert Sundja

Ewert Sundja, född 12 juni 1983 i Estland, är en estnisk sångare. Sundja har varit medlem i ett flertal grupper: The Provokers (1998–2002), Precious (2002), Thief (2002–2009) och sedan år 2009 Ewert and The Two Dragons.

2002 vann han tävlingen Kaks takti ette. 2004 deltog han i Estlands uttagning till Eurovision Song Contest med låten "Dance".

Externa länkar 
Ewert Sundja på Musicbrainz.org
"Ewert Sundja leidis oma mina draakonite juurest" 9 april 2011.

Estländska popsångare
Estländska jazzsångare
Estländska musiker under 1900-talet
Estländska musiker under 2000-talet
Födda 1983
Levande personer
Män