kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Clethrionomys shanseius

Clethrionomys shanseius är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1908.  Clethrionomys shanseius ingår i släktet skogssorkar och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i centrala och östra Kina. Habitatet utgörs av skogar och av andra områden med träd. Individerna är främst aktiva på natten och äter gröna växtdelar samt några frön.

Arten blir 10,5 till 10,6 cm lång (huvud och bål) och har en 2,5 till 3,0 cm lång svans. Bakfötterna är cirka 2,0 cm långa och öronen är ungefär 1,4 cm stora. Pälsfärgen är ungefär lika som hos gråsiding (Clethrionomys rufocanus) men inte lika gråaktig vid kroppens sidor (istället mer ockra) och inte lika rödaktig på ryggens topp. Undersidan är täckt av ljusbrun till ljusgrå päls. Svansen är uppdelad i en brun ovansida och en vit undersida. Hos vuxna exemplar har molarerna inga rötter vad som skiljer Clethrionomys shanseius från andra skogssorkar.

Källor 

Hamsterartade gnagare
shanseius
Däggdjur i palearktiska regionen
Ichthyomys hydrobates

Ichthyomys hydrobates är en däggdjursart som först beskrevs av Herluf Winge 1891.  Ichthyomys hydrobates ingår i släktet fiskråttor, och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 134 till 182 mm och en svanslängd av 125 till 150 mm lika stor som andra medlemmar av samma släkte. Viktuppgifter saknas. Bakfötterna är 30 till 36 mm långa och öronen är 8 till 10 mm stora. Hos några exemplar har glest fördelade hår i den gråbruna pälsen på ovansidan ljusa spetsar vad som ger ett spräckligt utseende. Undersidans päls har en silvergrå till vit färg. Vid bakfötternas och fingrarnas kanter förekommer en kam av borstiga hår. Påfallande är de smala framtänderna.

Denna fiskråtta förekommer i bergstrakter i nordvästra Sydamerika från Venezuela till Ecuador. Arten vistas i regioner som ligger 600 till 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskogar och andra fuktiga skogar.

Individerna är aktiva på natten. De går på marken och har bra simförmåga. Födan utgörs av kräftdjur och vattenlevande blötdjur. Fortplantningssättet är okänt. Arten delar reviret med nära släktingar som Neusticomys monticolus och Neusticomys mussoi.

Landskapsförändringar och vattenföroreningar påverkar beståndet negativt. Populationens minskning bedöms som måttlig. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Fiskråttor
hydrobates
Däggdjur i neotropiska regionen
Ichthyomys pittieri

Ichthyomys pittieri är en däggdjursart som beskrevs av Charles O. Handley och Edgardo Mondolfi 1963. Ichthyomys pittieri ingår i släktet fiskråttor, och familjen hamsterartade gnagare. Den är endemisk för Venezuela. Inga underarter finns listade.

Individerna blir 95 till 175 mm långa (huvud och bål), har en 80 till 145 mm lång svans och väger 38 till 147 g. Bakfötterna är 23 till 30 mm långa och öronen är 6 till 12 mm stora. Den korta och täta pälsen på ovansidan har en glänsande gråbrun färg. Håren på undersidan är silverfärgade nära roten, grå i mitten och vit på spetsen. Artens morrhår är tjocka. Vid bakfoten förekommer lite simhud mellan andra, tredje och fjärde tån. Svansen är främst täckt med mörkbruna hår. Vid svansspetsen är hårens spetsar vita så att hela svansspetsen ser vit ut.

Födan utgörs av krabbor och av vattenlevande insekter. Individerna är nattaktiva och de simmar ofta i vattendrag eller i diken. De vistas i molnskogar som ligger 700 till 1750 meter över havet. En hona som fångades i juli var dräktig med fyra embryon.

Beståndet hotas av skogarnas omvandling till betesmarker och av vattenföroreningar. I lämpliga habitat är Ichthyomys pittieri inte sällsynt. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad.

Källor 

Fiskråttor
pittieri
Däggdjur i neotropiska regionen
Ichthyomys stolzmanni

Ichthyomys stolzmanni är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1893. Ichthyomys stolzmanni ingår i släktet fiskråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Artpitetet i det vetenskapliga namnet hedrar den polska zoologen Jean Stanislaus Stolzmann.

Individerna har en cirka 16 cm lång kropp (huvud och bål), en 17,7 till 18,5 cm lång svans och en vikt av ungefär 140 g. Bakfötterna är 3,8 till 4,1 cm långa och öronen är 0,9 till 1,1 cm stora. På ovansidan förekommer mörkbrun päls och undersidan är täckt av vit päls med inslag av gult. Typiskt är dessutom en brun strimma på bröstet. Den tjocka och kraftiga svansen är bra täckt med hår och den har likaså en mörkbrun ovansida samt en vit undersida.

Arten förekommer i Ecuador och Peru. Den vistas i Anderna i regioner som ligger 2800 till 3400 meter över havet. Habitatet varierar mellan ekosystemet Puna, bergsängar och fuktiga bergsskogar. Ichthyomys stolzmanni lever vid klara vattendrag.

Arten har främst vattenlevande ryggradslösa djur som föda, bland annat kräftor, räkor och larver av insekter. De kompletteras med några ryggradsdjur som fiskar. När honan inte är brunstig lever varje exemplar ensam. Denna gnagare kan vara dag- och nattaktiv.

Vattenföroreningar och avverkning av bergsskogarna kan påverka beståndet negativt. Ichthyomys stolzmanni registreras sällan och i områden som har större av stånd från varandra. IUCN kategoriserar arten globalt med kunskapsbrist (DD).

Källor 

Fiskråttor
stolzmanni
Däggdjur i neotropiska regionen
Ichthyomys tweedii

Ichthyomys tweedii är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1921. Ichthyomys tweedii ingår i släktet fiskråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 143 till 197 mm, en svanslängd av 132 till 155 mm och en vikt av 123 till 155 g. Den har 33 till 40 mm långa bakfötter och 8 till 12 mm stora öron. Den täta pälsen på ovansidan har ett ulligt utseende och en mörkbrun färg. Fram till sidorna blir pälsen ljusare. På undersidan förekommer ljus gulgrå till vit päls. Det finns en tydlig gräns mellan de bruna sidorna och den ljusa undersidan. Svansen är bra täckt med mörkbruna hår. Vid fram- och bakfötternas sidor förekommer en kam av silvergråa hår.

Denna fiskråtta förekommer med flera från varandra skilda populationer i Amerika. Den observerades i Panama och Ecuador. Arten vistas i låga och medelhöga bergstrakter mellan 900 och 1700 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskogar och andra fuktiga skogar.

Ichthyomys tweedii går på marken och har bra simförmåga. Trots namnet äter den oftare kräftdjur och vattenlevande blötdjur än fiskar. Även insekter ingår i födan. En hona som fångades vid slutet av regntiden (maj) var dräktig med två ungar. Individerna lever utanför parningstiden ensam.

Källor 

Fiskråttor
tweedii
Däggdjur i neotropiska regionen
Holochilus brasiliensis

Holochilus brasiliensis är en däggdjursart som först beskrevs av Anselme Gaëtan Desmarest 1819.  Holochilus brasiliensis ingår i släktet Holochilus och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Med sin täta päls och med simhud mellan bakfötternas tår är arten bra anpassad för ett simmande levnadssätt. Holochilus brasiliensis blir utan svans 167 till 211 mm lång, svanslängden är 183 till 214 mm och vikten varierar mellan 130 och 370 g. Djuret har 51 till 56 mm långa bakfötter. Den kanelfärgade pälsen på ovansidan får fram mot kroppssidorna orange nyanser. Undersidan är täckt av ljus orange päls. Typiskt är korta morrhår och en enhetlig färgad svans med några få hår. Denna gnagare saknar gallblåsan och kindtänderna har otydliga knölar på toppen. Den diploida kromosomuppsättningen bildas av 40 kromosomer (2n=40).

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer i sydöstra Brasilien, östra Paraguay, Uruguay och nordöstra Argentina. Arten lever i träskmarker och i andra fuktiga landskap. Den simmar ganska ofta i vattnet. Fortplantningen är kopplad till regntider under våren och sommaren. Per kull föds 3 till 6 ungar. Födan utgörs av mjuka blad och vattenväxter. Individerna springer sällan på marken och klättrar ibland i undervegetationen.

Hot 
Beståndet hotas regionalt av torrläggning samt andra landskapsförändringar. Hela populationen anses vara stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
brasiliensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Holochilus chacarius

Holochilus chacarius är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1906. Holochilus chacarius ingår i släktet Holochilus och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. En population som lever i växtregionen Yungas listas antingen som synonym eller som underart (H. c. balnearum). Antalet kromosomer i den diploida kromosomuppsättningen är med 48 till 56 (2n=48–56) mycket variabel.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 140 till 201 mm, en svanslängd av 148 till 183 mm och en vikt av 70 till 240 g. Bakfötterna är 37 till 48 mm långa. Den röda till kanelfärgade pälsen på ovansidan blir fram till kroppssidorna ocker med gula nyanser. Undersidan har en gulbrun grundfärg. Däremot är strupen, bröstet och ljumsken vita. Morrhåren når endast till öronens främre del när de böjs bakåt. Svansen har hos Holochilus chacarius en enhetlig färg och håren är ganska glest fördelade.

Utbredning och ekologi 
Denna gnagare förekommer i södra Bolivia, Paraguay och norra Argentina. Arten lever i fuktiga områden som kan ligga i mera torra landskap som Gran Chaco. Holochilus chacarius simmar ganska ofta i vattnet. Den har även bra förmåga att dyka och klättra.

Födan utgörs av blad och andra växtdelar. I odlingsområden med ris eller sockerrör betraktas arten som skadedjur. Före ungarnas födelse byggs ett nästa av gräs som har en diameter av 20 till 30 cm. Det placeras en till fyra meter ovanför marken. Dräktigheten varar i ungefär 28 dagar och sedan föds cirka tre ungar. Ibland föds upp till nio ungar per kull. Ungarna blir efter cirka två månader könsmogna. En känd fiende är tornugglan.

Hot 
Hela populationen minskar lite. Däremot är utbredningsområdet stort och Holochilus chacarius hittas i flera skyddszoner.  IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 
 Bilder, Fauna Paraguay

Hamsterartade gnagare
chacarius
Däggdjur i neotropiska regionen
Holochilus sciureus

Holochilus sciureus är en däggdjursart som beskrevs av Wagner 1842. Holochilus sciureus ingår i släktet Holochilus och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten blir 13,6 till 17,0 cm lång (huvud och bål), har en 12,9 till 15,1 cm lång svans och väger 80 till 168 g. Bakfötterna är cirka 4 cm långa och öronen är 2,1 till 2,5 cm stora. Den långa pälsen på ovansidan bildas av bruna och svarta hår vad som ger ett spräckligt utseende. Fram mot sidorna får pälsen inslag av orange. Undersidan är täckt av vita och orange hår. Korta hår hittas även på öronen och på svansen. Den senare är mörk ovanpå och ljus på undersidan. Djuret har simhud mellan tårna.

Per käkhalva förekommer en framtand, ingen hörntand, ingen premolar och tre molarer. Jämförd med andra släktmedlemmar är Holochilus sciureus allmänt mindre och svansen är kortare än huvud och bål tillsammans. Dessutom har honor 8 eller 10 spenar medan de andra arterna alltid har 8. Av de fyra knölarna som förekommer på de första två molarer i överkäken är den som ligger på insidan samt närmare örat hos Holochilus sciureus förstorad. Djuret har kraftiga klor vid bakfötterna.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i norra Sydamerika öster om Anderna. Utbredningsområdet sträcker sig från Venezuela till södra Bolivia och centrala Brasilien. Arten lever på ängar mellan skogar som ofta ligger intill vattendrag. Den besöker även jordbruksmark.

Ekologi 
Dräktiga honor och ungar observerades mellan augusti och november.

Efter ungefär 29 dagar dräktighet föder honor oftast 5 eller 6 ungar men kullar med upp till 8 ungar registrerades. Ungarna föds blinda och i princip nakna (förutom små känselhår) med en vikt av cirka 7 g. Ungarna öppnar sina ögon och öron efter cirka två veckor och ungefär samtidig slutar honan med digivning. Före ungarnas födelse bygger honan ett klotrunt bo med hjälp av växtdelar.

Arten äter främst gräsfrön och spannmål som kompletteras med andra växtdelar och ryggradslösa djur. Den faller själv offer för kajmaner, ormar, rovlevande fåglar och medelstora rovdjur.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
sciureus
Däggdjur i neotropiska regionen
Rhizomys pruinosus

Rhizomys pruinosus är en däggdjursart som beskrevs av Edward Blyth 1851. Rhizomys pruinosus ingår i släktet egentliga bamburåttor och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten är liksom andra släktmedlemmar en stor gnagare. Den blir 24 till 34,5 cm lång (huvud och bål), har en 9 till 13 cm lång svans och väger 1,5 till 2,5 kg. Bakfötterna är 4 till 5 cm långa och öronen är 1,3 till 2 cm stora. Pälsen har på ovansidan en gråbrun till brun färg och undersidan är lite ljusare. I ovansidan finns flera glest fördelade styvare hår som har en vit spets. Därför ser ovansidan lite prickig ut. Svansen är i princip naken med några enstaka hår. Rhizomys pruinosus skiljer sig dessutom från andra arter av släktet Rhizomys i avvikande detaljer av skallens konstruktion.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i huvudskaligen i sydöstra Kina samt i andra delar av det sydostasiatiska fastlandet västerut till västra Myanmar och söderut till nordvästra Malaysia (Malackahalvön). En avskild populations lever i norra Indien. Arten vistas vanligen i låglandet och i låga bergstrakter mellan 100 och 1500 meter över havet. Ibland når den 4000 meter över havet. Habitatet utgörs främst av skogar med bambu som undervegetation. Rhizomys pruinosus hittas även i områden där skogar, gräsmarker, regioner med bambu och buskskogar bildar en mosaik.

Ekologi 
Arten gräver underjordiska bon som består av en tunnel, av ett nästa som är 32 cm lång och 12 cm bred (genomsnittsvärden), av en latrin och av en extra gång som används vid faror. Vid utgången bildas en jordhög. När honan inte är brunstig lever varje exemplar ensam. Rhizomys pruinosus lämnar boet under natten för att leta efter rötter och unga skott av bambuplantor. Dessutom äts gräs av släktet Polypogon och i viss mån andra rötter. Fortplantningen kan ske under alla årstider men de flesta ungar föds under senvåren samt under senhösten. Dräktigheten varar cirka 22 dagar och sedan föds upp till fem ungar per kull. Ungarna diar sin mor 56 till 78 dagar. Ungarna blir så jämförelsevis sent könsmogna och individerna lever därför ganska länge jämförd med andra gnagare. I regioner där även Rhizomys sinensis förekommer vistas Rhizomys pruinosus i områden som ligger lägre än 1000 meter över havet.

Status 
Denna bamburåtta hotas av landskapsförändringar och av jakt för köttets skull. Den förekommer i olika naturskyddsområden. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Egentliga bamburåttor
pruinosus
Däggdjur i orientaliska regionen
Rhizomys sinensis

Rhizomys sinensis är en däggdjursart som beskrevs av Gray 1831. Rhizomys sinensis ingår i släktet egentliga bamburåttor och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life och Mammal Species of the World.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 21,6 till 38 cm, en svanslängd av 5 till 9,6 cm och en vikt av 1,85 till 1,95 kg en stor gnagare. Den har 3,8 till 6 cm långa bakfötter och 1,5 till 1,9 cm långa öron. Ovansidan är täckt av mjuk päls och på undersidan förekommer bara några glest fördelade hår. Pälsfärgen är gråbrun med några mörkare ställen på huvudet. I motsats till Rhizomys pruinosus finns inga långa vita hår inblandade i pälsen. Rhizomys sinensis skiljer sig dessutom från andra släktmedlemmar i avvikande detaljer av skallens och tändernas konstruktion.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i södra Kina (från provinsen Gansu söderut) samt i norra Myanmar, Vietnam och troligen Laos. Arten lever i bergstrakter mellan 1200 och 3950 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar med bambu som undervegetation samt av odlade områden med bambu.

Ekologi 
Rhizomys sinensis vilar i underjordiska bon. Den jagas bland annat av kattbjörnen och av snöleoparden. När honan inte är brunstig lever varje individ ensam. Liksom mullvadar skapar arten jordhögar vid bons utgångar som har en diameter av 50 till 80 cm och en höjd av 20 till 40 cm. Tunnelsystemets gångar kan tillsammans vara 45 meter långa och 20 till 30 cm djupa. Dessutom förekommer en kammare som fodras med bambublad. Rhizomys sinensis använder boet cirka ett år och söker sedan ett annat revir. Den äter främst rötter och unga bambustjälkar. Honor kan bli brunstiga under alla årstider men de flesta ungar föds under våren. En kull utgörs oftast av två till fyra nakna ungar och sällan har en kull upp till åtta ungar. De diar sin mor minst tre månader.

Status 
Rhizomys sinensis jagas i olika delar av utbredningsområdet av människor för köttets skull. Den lever i flera naturskyddsområden. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Egentliga bamburåttor
sinensis
Däggdjur i palearktiska regionen
Däggdjur i orientaliska regionen
Rhizomys sumatrensis

Rhizomys sumatrensis är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas Stamford Raffles 1821.  Rhizomys sumatrensis ingår i släktet egentliga bamburåttor, och familjen råttdjur. Internationella naturvårdsunionen kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Rhizomys sumatrensis är den största arten i sitt släkte och kallas ofta helt enkelt bamburåtta. De är anpassade till ett grävande levnadssätt men har normala ögon och korta ytteröron. Bamburråttorna mäter 40–50 centimeter från nosen till svansroten och förekommer i Sydostasien från Myanmar och Vietnam till Sumatra. De lever på bambuskott och rötter. I odlade områden äter den även maniok och rörsocker.

Arten har två fortplantningstider den första från februari till april och den andra från augusti till oktober. Dräktigheten varar cirka 22 dagar och sedan föds 3 till 5 ungar. Rhizomys sumatrensis kan leva fyra år.

Denna bamburåtta har en 14,1 till 19,2 cm lång svans och en vikt av 2,15 till 4,0 kg. Svansen saknar hår och den har en rosa spets. Gnagaren har ljusbrun päls på ovansidan som ser ganska grov ut på grund av några långa inblandande täckhår. På bakhuvudet samt på kinderna är pälsen rödbrun och dessutom förekommer en mörk trekantig fläck på hjässan. Vid buken är den bruna pälsen ännu ljusare och tunnare så att huden blir synlig. De kraftiga fötterna är utrustade med långa klor.

Individerna lever i underjordiska bon som kan vara upp till 9 meter långa och upp till 1 meter djupa. Där vilar bamburåttan under dagen.

Källor

Externa länkar 

Egentliga bamburåttor
sumatrensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Rheomys mexicanus

Rheomys mexicanus är en däggdjursart som beskrevs av George Gilbert Goodwin 1959. Rheomys mexicanus ingår i släktet vattenmöss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade.

Denna vattenmus förekommer endast i den mexikanska delstaten Oaxaca. Den vistas i skogar vid mindre vattenansamlingar men den undviker stora floder. Skogarna kan ligga i låglandet eller i upp till 2000 meter höga bergstrakter.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 14 cm och en svanslängd av 9 till 17 cm. Vikten är ungefär 90 gram. Den korta täta pälsen har på ovansidan en brun färg medan buken har en silver färg. Även svansen har en mörk ovansida och en ljus undersida. Ansiktet kännetecknas av små ögon och långa morrhår. De bakre fötterna har delvis simhud mellan tårna och styva hår som ger bättre simförmåga.

Arten vistas på marken eller i vattnet. Den fångar insekter, andra ryggradslösa djur och mindre fiskar. Annars är inget känt om levnadssättet.

Källor 

Vattenmöss
mexicanus
Däggdjur i neotropiska regionen
Nexus 4

Nexus 4 är en smarttelefon utformad och tillverkad av LG Electronics för Google . Den ingår i produktserien Google Nexus som är de första Android-enheter för att få uppdateringar och som tagits fram av Google i samarbete med olika tillverkare. Telefonen är utrustad med en 1,5 GHz quad-core Qualcomm Snapdragon S4 Pro-processor, 2 GB RAM-minne, 8 eller 16 GB internt lagringsutrymme, frontkamera med 1,3 megapixel för bland annat videosamtal och en bakre kamera med 8 megapixel och ett fack för micro-SIM kort. Telefonen lanserades 2012 i mitten av december i Sverige med den allra senaste versionen av Android 4.2 Jellybean.

Referenser

Mobiltelefoner från LG
Mobiltelefoner med Android
Rheomys raptor

Rheomys raptor är en däggdjursart som beskrevs av Edward Alphonso Goldman 1912. Rheomys raptor ingår i släktet vattenmöss, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten blir 9,2 till 13,3 cm lång (huvud och bål) och har en 8,8 till 11,9 cm lång svans. Bakfötterna är 2,4 till 2,9 cm långa och öronen är 0,8 till 1,1 cm stora. Viktuppgifter saknas. Ovansidan är främst täckt av mörka till svartaktiga hår med inblandade kanelbruna hår vad som ger ett spräckligt utseende. På undersidan förekommer silvergrå päls. När solskenet träffar pälsen är den iriserande. På svansen förekommer främst mörka hår och vid spetsen är svansen vit.

Denna gnagare förekommer främst i Costa Rica och i angränsande regioner av Panama. En avskild population finns i södra Panama. Arten vistas i bergstrakter mellan 1300 och 1600 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar.

Rheomys raptor lever vid snabbflyttande vattendrag med stenig undergrund. Den skapar underjordiska bon med ingången kort över vattenytan. Individerna kan vara aktiva på dagen eller på natten. De har bra simförmåga. Gnagaren äter vattenlevande ryggradslösa djur och deras larver. Rheomys raptor skapar klickljud när den slår med tungan mot gommen.

Källor 

Vattenmöss
raptor
Däggdjur i neotropiska regionen
Rheomys thomasi

Rheomys thomasi är en däggdjursart som beskrevs av Donald Ryder Dickey 1928. Rheomys thomasi ingår i släktet vattenmöss, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en absolut längd av 21 till 27 cm, inklusive en 11 till 14 cm lång svans. Den väger cirka 40 g. Pälsen har på ovansidan en mörkbrun färg och undersidan är gråaktig. Även svansen är mörk på ovansidan och ljusare grå på undersidan. Rheomys thomasi har en robust kropp och små öron.

Denna gnagare förekommer i södra Mexiko, Honduras, Guatemala och El Salvador. Den vistas i regioner som ligger 400 till 2700 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar och av andra landskap. Där lever arten vid vattendrag.

Arten äter vattenlevande insekter och olika andra små djur som lever i vattnet, bland annat grodor, kräftdjur, fiskar, fåglar och andra gnagare. Individerna är aktiva på natten. Troligen föds två ungar per kull.

Källor 

Vattenmöss
thomasi
Däggdjur i neotropiska regionen