kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pseudomys australis

Pseudomys australis är en däggdjursart som beskrevs av Gray 1832. Pseudomys australis ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Detta råttdjur är stort jämförd med andra gnagare som förekommer i Australiens torra regioner. Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av upp till 14 cm och svansen kan bli 12 cm lång. Arten väger vanligen 30 till 50 gram, sällan upp till 80 gram. Den har brungrå päls på ryggen och krämvit päls på undersidan. Vanligen är även svansen uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida men vissa individer har en helvit svans. Huvudet kännetecknas av stora öron, stora ögon och en rund nos.

Utbredning och habitat 
Pseudomys australis förekommer i centrala Australien, främst i delstaten South Australia. Den vistas där i Eyresjöns lågland. Fram till 1960-talet fanns arten även i Western Australia. Arten är vanlig i öppna landskap med några glest fördelade buskar.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och vilar på dagens i självgrävda bon. Vanligen lever små grupper i boet. Efter längre tider med regn ökar populationen kraftig och arten uppsöker områden som annars undviks. Pseudomys australis äter främst frön samt andra växtdelar och ibland insekter. Den täcker vätskebehovet med födan.

Parningen sker vanligen efter flera dagar med regn. Honan fodrar boet med växtdelar och föder efter 30 till 31 dagars dräktighet 3 till 4 ungar. Ungarna diar cirka en månad.

Hot och status 
Arten har olika naturliga eller introducerade fiender som nattglada (Elanus scriptus), en giftsnok (Pseudechis australis), dingon, rödräven och tamkatten.

Andra hot är boskapsdjur som äter växtligheten som annars är bra gömställen för gnagaren. Pseudomys australis är känslig för långa perioder av torka. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Australmöss
australis
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys bolami

Pseudomys bolami är en däggdjursart som beskrevs av Ellis Le Geyt Troughton 1932. Pseudomys bolami ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i södra Australien. Den lever i torra buskskogar som kan ha några trädgrupper. Dominerande växter tillhör eukalyptussläktet och akaciasläktet.

Källor 

Australmöss
bolami
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys chapmani

Pseudomys chapmani är en däggdjursart som beskrevs av Darrell J. Kitchener 1980. Pseudomys chapmani ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna förekommer i västra Australien. Den lever i klippiga regioner med ett täcke av gräs och med några buskar av släktet Acacia. Individerna bildar familjegrupper och lever i underjordiska bon. Per år föds flera kullar med cirka fyra ungar per kull.

Källor 

Australmöss
chapmani
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys delicatulus

Pseudomys delicatulus är en däggdjursart som först beskrevs av Gould 1842.  Pseudomys delicatulus ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i norra och nordöstra Australien samt på södra Nya Guinea och på flera mindre öar i regionen. Habitatet utgörs främst av gräsmarker med glest fördelad växtlighet och dessutom besöks savanner med några träd som domineras av gräs. Varje år föds vanligen flera kullar. Antalet ungar per kull är oftast tre eller fyra.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
delicatulus
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys desertor

Pseudomys desertor är en däggdjursart som beskrevs av Ellis Le Geyt Troughton 1932. Pseudomys desertor ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Australiens centrala torra och halvtorra regioner. Arten har försvunnit från några av de sydliga områdena. Habitatet varierar mellan buskskogar, savanner och andra landskap med gräs. Pseudomys desertor behöver en sammanhängande växtlighet på marken.

Honor kan vara parningsberedda under alla årstider. Efter 27 till 28 dagar dräktighet föds cirka tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
desertor
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys fieldi

Pseudomys fieldi är en däggdjursart som först beskrevs av Edgar Ravenswood Waite 1896.  Pseudomys fieldi ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Denna gnagare blir ungefär 9,5 cm lång (huvud och bål) och har en cirka 12 cm lång svans. Den väger 30 till 50 g. Den långa pälsen har på ryggen en gulbrun färg med några gråa hår inblandade. Buken och fötterna är vitaktiga. Även svansen är mörk på ovansidan och ljus vid undersidan. Vid svansens spets finns en tofs.

Utbredning och habitat 
Arten fanns tidigare på flera öar i Shark Bay och på fastlandet i västra Australien. En ursprunglig population finns bara på Bernier Island kvar. 2002 startades ett försök för att återskapa populationen på Faure Island. Pseudomys fieldi vistas vanligen vid strandlinjer som är täckta av gräs och några buskar. Den besöker även hedområden och mangrove.

Ekologi 
Individer är främst aktiva på natten. De äter blad, blommor, insekter och ibland spindlar. Under fortplantningstiden skapas enkla underjordiska bon. Annars gömmer sig individerna i den täta växtligheten. Fortplantningssättet är främst känt från individer som hölls i fångenskap. Honor är cirka 28 dagar dräktig och föder vanligen tre ungar per kull, sällan upp till fem. Ungarna föds blinda och nakna. De öppnar sina ögon ungefär efter två veckor och diar sin mor fyra veckor. Cirka 100 dagar efter födelsen är ungarna lika stora som de vuxna djuren. Livslängen går upp till två år.

Taxonomi 
Arten beskrevs ursprungligen efter en individ (holotyp) som hittades nära Alice Springs. Populationen på Bernier Island beskrevs 1910 av Thomas som Pseudomys praeconis. Senare undersökningar visade att populationerna föreställer samma art.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
fieldi
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys fumeus

Pseudomys fumeus är en däggdjursart som beskrevs av Charles Walter Brazenor 1934. Pseudomys fumeus ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten blir med svans 180 till 250 mm lång och själva svansen är något längre än huvud och bål tillsammans. Vikten varierar mellan 25 och 86 g. Pseudomys fumeus har en svart till mörkgrå päls på ryggen och en ljusare grå till vitaktig päls på undersidan. Öronen, fötterna och svansen är bara glest täckta med hår. På svansens ovansida förekommer en mörk längsgående linje. Annars är svansens, öronen och fötterna ljusgrå med rosa skugga.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i sydöstra Australien. Antagligen hade den före européernas ankomst ett sammanhängande utbredningsområde. Habitatet varierar mellan hedområden, öppna landskap med träd och hed, öppna bergsskogar, skogar med eukalyptusträd och skogsgläntor i fuktiga skogar som är täckta med ormbunkar.

Ekologi 
Pseudomys fumeus är nattaktiv och äter frön, bär, blommor underjordiska svampar (främst under den kalla årstiden) samt några ryggradslösa djur. Mellan oktober och januari har honor en eller två kullar med 3 till 4 ungar per kull. Vanligen uppfostras ungarna tillsammans av flera honor i underjordiska bon. Båda kön kan ha egna ungar under första levnadsåret och vissa individer även under andra levnadsåret.

Några tunnelsystem sträcker sig över en yta av 10 m² och några tunnlar 25 meter långa. Förutom gångar finns flera kamrar i systemet. Arten utför ofta vandringar och etablerar ett revir i ett annat område. I flera fall var bon där en flock observerades efter några månader tomma. Det är inte utrett varför och när Pseudomys fumeus flyttar.

Status 
Vanligen drabbas utbredningsområdet med jämna mellanrum av bränder som förstör gnagarens föda. I flera fall är bränderna anlagda som en form av svedjebruk. För att skydda arten rekommenderas att det finns en väntetid på 15 till 40 år mellan de anlagda bränderna.

En introducerad svamp (Phytophthora cinnamomi) som är nära besläktad med potatisbladmögel befaller många växter i regionen.

Gnagaren jagas av introducerade rovdjur som rödräv, tamkatt och dingo. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad.

Källor

Externa länkar 
 Bilder, ARKive.org

Australmöss
fumeus
Däggdjur i australiska regionen
Mastacomys fuscus

Mastacomys fuscus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1882.  Mastacomys fuscus är ensam i släktet Mastacomys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Släktnamnet är bildat av de grekiska orden mastax (malande käke) och mys (mus). Artepitetet i det vetenskapliga namnet är bildat av det latinska ordet fuscus (mörk).

Några arter i släktet australmöss (Pseudomys) är närmare släkt med Mastacomys fuscus än med andra arter av Pseudomys. Därför listas den här beskrivna arten ibland i australmöss. Den genetiska variationen inom Pseudomys är däremot så stor att en uppdelning i flera taxa är berättigad. Mastacomys fuscus lämnas därför kvar i sitt släkte men kanske tillkommer i framtiden fler arter i släktet.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i sydöstra Australien och på Tasmanien. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2200 meter över havet. Habitatet utgörs av hed, gräsmarker (främst med halvgräs) och av skogsgläntor. I det mera kyliga utbredningsområdet faller ofta regn.

Utseende 
Mastacomys fuscus påminner om en sork i kroppsformen. Arten blir 15 till 20 cm lång (huvud och bål) och har en 9 till 14 cm lång svans. Vikten är 100 till 195 g. Den långa och mjuka pälsen har en blek brun till gråbrun färg. Svansen och fötterna är bara glest täckt med hår och där finns mörk hud.

Ekologi 
Denna gnagare förekommer i områden med snörika vintrar. En grupp lever tillsammans i ett tunnelsystem under snötäcket. Under andra årstider lever varje individ ensam (förutom vid parningen) och hanarnas revir överlappar med reviren från flera honor.

Individerna behöver gömställen som större stenar, buskar eller grästuvor. De äter främst gräs som kompletteras med blad, frön, svampar och bark. Antagligen har honor två kullar per år och per kull föds 1 till 4 ungar. Dräktigheten varar cirka fem veckor. 16 veckor efter födelsen är ungarna lika stora som de vuxna individerna.

Källor 

Muridae
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys glaucus

Pseudomys glaucus är en utdöd däggdjursart som beskrevs av Thomas 1910. Pseudomys glaucus ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som utdöd. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekom i Australien i delstaterna Queensland och New South Wales. Artens främsta habitat var troligen skogar och andra områden med träd som kännetecknades av en undervegetation med buskar. Pseudomys glaucus utrotades troligen genom habitatförstöring. Arten jagades dessutom av introducerade tamkatter och kanske av rödrävar.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
glaucus
Pseudomys gouldii

Pseudomys gouldii är en däggdjursart som först beskrevs av Waterhouse 1839. Pseudomys gouldii ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. Arten förklarades 1990 av IUCN som globalt utdöd. En genetisk studie från 2021 indikerar dock att den fortfarande lever på små öar utanför Västra Australiens kust. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekom i Australien i delstaterna Western Australia, South Australia och New South Wales. För artens habitat finns inga uppgifter. Individerna bildade mindre familjegrupper med 4 till 8 medlemmar som levde tillsammans i underjordiska bon som fodrades med torrt gräs. Pseudomys gouldii utrotades troligen av introducerade tamkatter.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
gouldii
Pseudomys gracilicaudatus

Pseudomys gracilicaudatus är en däggdjursart som först beskrevs av Gould 1845.  Pseudomys gracilicaudatus ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i östra Australien i Queensland och i nordöstra New South Wales. Arten har en avskild population längre söderut vid Jervis Bay. Den lever i öppna skogar, ofta med eukalyptusträd, i hedområden och i träskmarker.

Arten når en maximal längd (huvud och bål) av 14,5 cm. Den har kastanjebrun päls på ovansidan och grå päls på undersidan. Håren på händer och fötter är ännu ljusare grå och vid klorna finns några styva vita hår. Djurets svans är nästan naken och den är lite kortare än huvud och bål tillsammans. Det kan finnas en smal ljus ring kring varje öga.

Individerna är aktiva på natten. De sover på dagen i boet som byggs av gräs. Födan utgörs av gräs, frön, stjälkar, svampar och insekter. Några honor lever tillräcklig länge för att fortplanta sig under två år. I utbredningsområdet förekommer ibland bränder. Populationen är 2 till 4 år efter branden störst.

Hos Pseudomys gracilicaudatus förekommer vanligen tre kullar per år. Dräktigheten varar cirka 27 dagar och sedan föds en till fem ungar.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
gracilicaudatus
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys hermannsburgensis

Pseudomys hermannsburgensis är en däggdjursart som först beskrevs av Edgar Ravenswood Waite 1896.  Pseudomys hermannsburgensis ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Australiens centrala och västra regioner. Den lever i gräsmarker och i sanddyner med glest fördelad växtlighet. Arten vilar på dagen i underjordiska bon och letar under natten efter föda. En kull har vanligen tre eller fyra ungar.

Källor 

Australmöss
hermannsburgensis
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys higginsi

Pseudomys higginsi är en däggdjursart som först beskrevs av Édouard Louis Trouessart 1897.  Pseudomys higginsi ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Denna gnagare blir ungefär 13 cm lång (huvud och bål), har en cirka 17 cm lång svans och väger 30 till 90 g (oftast 60 till 70 g). Pälsen är på ovansidan gråbrun och på undersidan vitaktig. Även svansen är uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida, ibland förekommer en vit spets och dessutom har svansen en tofs vid slutet. Bakfötterna är med en genomsnittlig längd av 3,3 cm större än hos andra australmöss. De övre framtänderna har en orange framsida och de nedre framtänder en blek gulaktig framsida. Tandformeln är I 1/1 C 0/0 P 0/0 M 3/3, alltså 16 tänder.

På Tasmanien förekommer två andra arter av australmöss (inklusive närbesläktade arter) men Pseudomys novaehollandiae är tydlig mindre (15 till 26 g) och Mastacomys fuscus är betydlig större (97 till 145 g) än Pseudomys higginsi.

Utbredning och habitat 
Pseudomys higginsi förekommer på Tasmanien och på flera mindre öar i regionen. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter som är på Tasmanien cirka 1600 meter höga. I västra delen av ön hittas arten ofta i fuktiga skogar med hårdbladsväxter och i regnskogar. På östra Tasmanien är gnagaren vanlig i taluskon samt i fuktigare delar av torra skogar. Pseudomys higginsi hittas även i tempererade sydbokskogar (Nothofagus) och i sänkor med ormbunkar.

Ekologi 
Arten är främst aktiv på natten men den kan även vara dagaktiv. Den går främst på fyra fötter och ibland står den bara på bakfötterna. Om gnagaren hotas gör den ett 30 cm långt hopp. Födan utgörs av enhjärtbladiga växter, av svampar, av frukter, av buskar och av olika ryggradslösa djur.

Mellan november och april (enligt äldre källor mellan september och juni) kan honan föda två kullar med 3 till 4 ungar per kull. Dräktigheten varar 30 till 34 dagar och när ungarna föds har de slutna ögon och öron. De suger sig fast vid moderns spenar och kan så följa med när modern flyr från en fiende. Vanligen stannar honan de första dagarna i boet och ungarna lämnas efter en tid där när modern letar efter föda. Efter cirka 15 dagar öppnas ögonen och 18 dagar efter födelsen även öronen. Ungarna diar sin mor cirka 33 dagar. Nyfödda ungar är täckta av mjuka hår. Det första pälsbytet sker efter ungefär 50 dagar och efter 100 dagar får de en hårväxt som motsvarar de vuxna djurens päls.

Pseudomys higginsi jagas främst av tornugglor (Tytonidae) och av pungmården Dasyurus viverrinus.

Källor 

Australmöss
higginsi
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys johnsoni

Pseudomys johnsoni är en däggdjursart som beskrevs av Darrell J. Kitchener 1985. Pseudomys johnsoni ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i norra Australien i delstaterna Western Australia, Northern Territory och Queensland. Den vistas i halvöppna områden med träd som kan ha en tätare undervegetation av buskar samt i gräsmarker med växter av släktet Spinifex. Individerna gräver underjordiska bon med en jordhög vid ingången.

Källor 

Australmöss
johnsoni
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys laborifex

Pseudomys laborifex är en däggdjursart som beskrevs av Darrell J. Kitchener och William F. Humphreys 1986. Pseudomys laborifex ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artens holotyp hittades i regionen Kimberley i norra Western Australia. Pseudomys laborifex godkänns inte av IUCN. Den listas där tills vidare som synonym till Pseudomys johnsoni. Det är inte uteslutet att den i framtiden åter klassificeras som art.

Källor 

Australmöss
laborifex
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys nanus

Pseudomys nanus är en däggdjursart som först beskrevs av Gould 1858.  Pseudomys nanus ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare blir 8 till 14 cm lång (huvud och bål) och har en 7 till 12 cm lång svans. Honor är med en vikt upp till 63 g lite lättare än hannar som kan väga 73 g. Ovansidan är täckt av mjuk samt ljus orangebrun päls och på undersidan finns vit päls. Öronen är bruna och svansen bär hår men de bildar inget tjockt täcke så att huden är synlig. Djuret har ganska korta extremiteter.

Arten förekommer i norra Australien och på tillhörande australiska öar. Den lever i regioner med sandig jord eller med jordarter av vulkaniskt ursprung. Utbredningsområdet är täckt av gräs eller av några eukalyptusväxter.

Honan är 22 till 24 dagar dräktig och föder tre till fem ungar per kull. Pseudomys nanus sover på dagen i bon som byggs av gräs och den letar på natten efter föda. Födan utgörs främst av frön och gräs. Honor kan bli brunstiga under alla årstider men de flesta ungar föds under regntiden. Antagligen kan honan para sig igen kort efter ungarnas födelse. Ungarna är under de första dagarna fästade vid en spene och följer med under utflykter. Några unga honor kan para sig när de är 40 dagar gamla. Pseudomys nanus bildar inga flockar som andra australmöss och mellan hannar kan strider uppstå.

Källor 

Australmöss
nanus
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys novaehollandiae

Pseudomys novaehollandiae är en däggdjursart som först beskrevs av Waterhouse 1843.  Pseudomys novaehollandiae ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten påminner om den vanliga husmusen men Pseudomys novaehollandiae är allmänt lite större. Den har grå päls på ovansidan och vit päls på buken samt på extremiteterna. Svansen är 10 till 15 % längre än bålen och huvudet tillsammans.

Denna gnagare lever i sydöstra Australien och på Tasmanien. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 900 meter över havet. Habitatet utgörs av hedar, av öppna skogar och av sandiga regioner med glest fördelad växtlighet nära kusten.

Pseudomys novaehollandiae behöver mjuk jord för att gräva sina bon. Individerna är aktiva på natten och äter främst frön. Dessutom ingår blad, blommor, svampar och små ryggradslösa djur i födan.

Fortplantningen sker under tider med bra tillgång till föda. Unga honor har en kull per år och äldre honor kan ha upp till fyra kullar. Dräktigheten varar cirka 32 dagar och sedan föds 2 till 6 ungar. Ungarna diar sin mor 4 till 6 veckor. Könsmognaden infaller för honor efter 13 veckor och för hanar efter 20 veckor. Många individer faller offer för hundar, tamkatter och rödrävar, som introducerades i regionen.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
novaehollandiae
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys occidentalis

Pseudomys occidentalis är en däggdjursart som beskrevs av Tate 1951. Pseudomys occidentalis ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer sydvästra Australien. Den lever i öppna trädansamlingar med tät undervegetation. I boet kan upp till 10 individer leva tillsammans.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
occidentalis
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys oralis

Pseudomys oralis är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1921. Pseudomys oralis ingår i släktet australmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten når en maximallängd (huvud och bål) av 16,5 cm. Därtill kommer en nästan lika lång svans. Ovansidan är täckt av grå till gråbrun päls och på undersidan förekommer ljusgrå till vit päls. Huvudet kännetecknas av en avrundad nos och av störa ögon. Det finns en smal mörk ring kring varje öga. Svansen är uppdelad i en mörk ovansida och en krämfärgad undersida. På händernas och fötternas ovansida förekommer vit päls. Antalet spenar hos honor är fyra.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i östra Australien mellan Brisbane och Sydney. Den lever i kulliga områden och i låga bergstrakter mellan 300 och 1250 meter över havet. Habitatet utgörs av öppna skogar eller andra öppna trädgrupper.

Ekologi 
Pseudomys oralis äter främst växtdelar som örter, frön och blommor som kompletteras med några ryggradslösa djur och svampar. Individerna är aktiva på natten. Pseudomys oralis vilar i ihåliga träd, i epifyter eller under överhängande klippor. Per år föds upp till tre kullar och per kull upp till fyra ungar.

Fortplantningen sträcker sig över den varma årstiden, augusti till mars på södra jordklotet. Arten kan leva upp till tre år.

Källor

Externa länkar 

Australmöss
oralis
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys patrius

Pseudomys patrius är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas och Guy Dollman 1909.  Pseudomys patrius ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Australien i delstaten Queensland. Den lever i torra eller klippiga landskap. Habitatet utgörs av öppna skogar med buskar eller gräs som undervegetation. Pseudomys patrius bygger högar av små stenar och skapar sitt näste under stenarna.

Källor 

Australmöss
patrius
Däggdjur i australiska regionen
Pseudomys pilligaensis

Pseudomys pilligaensis är en däggdjursart som beskrevs av Fox och Briscoe 1980. Pseudomys pilligaensis ingår i släktet australmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i två områden i östra Australien i delstaten New South Wales. Den lever i torra landskap med glest fördelade träd och med buskar eller hed. Per kull föds vanligen tre ungar.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Australmöss
pilligaensis
Däggdjur i australiska regionen