Franciskus (påve)

Franciskus (latin: Franciscus), född Jorge Mario Bergoglio den 17 december 1936 i Buenos Aires, Argentina, är Katolska kyrkans 266:e påve, biskop av Rom och Vatikanstatens statschef. Han valdes till påve Benedictus XVI:s efterträdare 2013 och var dessförinnan ärkebiskop av Buenos Aires. Franciskus är den förste påve som tillhör Jesuitorden. Han är den förste utomeuropeiske påven sedan den syriske påven Gregorius III (731–741) och den förste någonsin från Latinamerika och från södra halvklotet. Franciskus är den förste påve som har infört ett nytt namn sedan 900-talet, då bruket att tillträdande påvar byter namn började. Den senaste påve som bar ett namn som ingen annan påve har haft var påven Lando år 913–914.

Franciskus föddes som Jorge Mario Bergoglio i Argentina av föräldrar invandrade från Italien. Han utbildade sig till och arbetade först som kemisk tekniker och nattklubbsvakt innan han påbörjade sin prästutbildning och inträdde i Jesuitorden. Han prästvigdes 1969, ledde Jesuitorden i Argentina 1973–1979, utnämndes till ärkebiskop av Buenos Aires 1998 och till kardinal av påve Johannes Paulus II 2001.

Bergoglio valdes till påve Benedictus XVI:s efterträdare, kort efter att den senare avträtt ämbetet, i en konklav 2013. Han antog sitt påvenamn till helgonet Franciskus av Assisis ära. Franciskus är den förste jesuiten på påvestolen och den förste icke-europé som valts till påve sedan Gregorius III år 741, 1272 år tidigare.

Franciskus, som har framställts som ödmjuk, har beskrivit sig som "en son av kyrkan" och bekräftat traditionell katolsk doktrin. Samtidigt har han förespråkat ny betoning, inklusive uppvärdering av kvinnor i kyrkans organisation, förpliktelser gentemot fattiga och behövande samt ansträngningar till dialog mellan människor från olika bakgrunder och religiösa livsåskådningar. Därutöver har han inlett reformer av kurian. Den 31 oktober 2016 kom han till Sverige för att högtidlighålla reformationen och delta i From Conflict to Communion – Together in Hope.

Han har omnämnts som mindre formell i påveämbetet, till exempel genom bostadsvalet av gästhuset Domus Sanctae Marthae istället för den traditionella påvebostaden Apostoliska palatset. Dessutom genom enklare klädsel utan överflödig utsmyckning, med fiskarring i silver och bibehållande av pektoralkorset från kardinalsutnämningen.

Biografi 

Franciskus föddes som Jorge Mario Bergoglio den 17 december 1936 i Buenos Aires, som ett av fem barn till de italienska invandrarna järnvägsarbetaren Mario José Bergoglio och hans hustru Regina María Sívori. Han har fyra syskon. Som tonåring fick Bergoglio lov att operera bort en bit av sin ena lunga på grund av en infektion. Sin prästkallelse fann Bergoglio under bikt, då han inspirerades av prästen. I mars 1958 trädde Bergoglio in i Jesuitorden. 

Franciskus talar flytande spanska, italienska, tyska, och latin.

Presbyterat (1969-1992) 
År 1967 påbörjande Bergoglio sina studier vid Facultades de Filosofía y Teologiá de San Miguel (Teologiska fakulteten i San Miguel)och vigdes till präst den 13 december 1969. Han spenderade flera månader vid Philosopisch-Teologische Hochschule Sankt Georgen i Frankfurt, där han studerade olika ämnen för avhandling. Därefter reste han åter till Argentina.

Biskop och ärkebiskop 
Bergoglio vigdes 1992 till titulärbiskop av Auca och utsågs 1998 till ärkebiskop av Buenos Aires. Han valde sitt motto "Miseriando atque eligindo". I november 2005 blev Bergoglio vald till ordförande i Argentinas biskopskonferens för en treårig mandatperiod. I november 2008 blev han omvald till posten. Han gjorde det till vana som biskop att under skärtorsdagen, besöka platser såsom fängelser och sjukhus för att tvätta människors fötter. I december 2011 lämnade Bergoglio in sin avskedsansökan till påve Benedictus XVI, som ärkebiskop av Buenos Aires då han uppnått en ålder av 75 år. Han stannade som ärkebiskop till en eventuell efterträdare var vald av Vatikanen.

Kardinal (2001-2013) 

Den 21 februari 2001 under ett konsistorium utsågs Bergoglio till kardinal av Johannes Paulus II. Han utsågs till kardinalpräst med San Roberto Bellarmino i Parioli som titelkyrka. Han installerades i kyrkan den 14 oktober samma år.   

Bergoglio blev känd för sin ödmjukhet och sitt engagemang för social rättvisa, samt för doktrinär konservatism. Han levde i en mindre lägenhet, istället för bostaden för biskopen, använde kollektivtrafik och lagade sin egen mat.  Han var också känd för sin hängivenhet till heliga Thérèse av Jesusbarnet.   

Som kardinal blev Bergoglio associerad med "kommunionens och befrielsens brödraskap", en katolsk evangelisk lekmannarörelse. Bergoglio framträdde ibland vid den årliga sammankomsten "Rimini-mötet" som hölls i Italien. År 2005 godkände kardinal Bergoglio en begäran om saligförklaring för fem medlemmar i "Pallotine-gemenskapen" som mördades i kyrkan San Patricio i Belgrano.   

Efter att Johannes Paulus II hade avlidit den 2 april 2005, deltog Bergoglio i begravningen för denne. Han deltog som kardinalelektor i konklaven 2005 som valde Benedictus XVI. Han sågs då som en möjlig efterträdare till påveämbetet. Bergoglio valdes inte till påve utan det blev Joseph Ratzinger (sedermera Benedictus XVI) som valdes 2005.

Relation med regeringarna i Argentina 
Bergoglio var bosatt i Argentina under Smutsiga kriget. När Bergoglio blev påve spreds ett påstått foto av honom där han gav sakramentet till diktatorn Jorge Rafael Videla. Fotografiet visades vara falskt och istället visa en annan präst än Bergoglio. 

1999 tillträdde Fernando de la Rúa som Argentinas president, efterträdare åt Carlos Menem. Som ärkebiskop celebrerade Bergoglio den årliga mässan i katedralen i Buenos Aires. Vid den tiden befarades det en ekonomisk kollaps i Argentina och kyrkan kritiserade de finanspolitiska åtgärderna som togs av regeringen, vilket ökade fattigdomen i landet. 

När Bergoglio celebrerade mässan år 2004, deltog president Néstor Kirchner. Bergoglio efterfrågade en utökad politisk dialog, vilket ledde till att presidenten inte firade mässan i den kyrkan följande år. När Bergoglio 2013 valdes till påve skapade det blandade reaktioner i Argentina.

Påve 
Sedan år 2013 är Franciskus katolska kyrkans 266:e påve. Han valdes till efterträdare efter påve Benedictus XVI.

Påveval 
Franciskus blev vald till påve av konklaven under den andra dagen efter den femte omröstningen. Han valdes vid en ålder av 76 år. 

Skulle Franciskus ha ett regentnummer, så skulle det vara I. Till skillnad från Johannes Paulus I, som var påve 1978 och använde sig av regentnummer I redan innan han hade efterträtts av Johannes Paulus II, så använder Franciskus enligt Vatikanen formellt inget regentnummer eftersom han än så länge är den ende påven med namnet Franciskus.

Franciskus är den förste från Amerika som har blivit vald till påve. Han är den förste icke-europeiske påven på 1 272 år, sedan Syrienfödde Gregorius III var påve mellan år 731 och 741.

Efter att ha valt sitt namn, var bland det första han gjorde att ge en Urbi et Orbi välsignelse till de pilgrimer som samlats på Petersplatsen. Före välsignelsen bad påven de samlade att be för hans företrädare Benedictus XVI och för han själv som den nye biskopen av Rom. 

Under sitt första framträdande som påve på balkongen i Peterskyrkan bar påven en vit kassock och inte den röda mozettan som användes av tidigare påvar.  Han bar även det kors han använt som ärkebiskop av Buenos Aires och inte det av guld, buren av hans företrädare. 

Franciskus installerades som påve och celebrerade mässan på Petersplatsen 19 mars 2013. Vid mässan närvarade flera religiösa och politiska ledare.  Hans predikan fokuserade på Sankt Josef.

Val av namn 

Franciskus förklarade sitt namnval under sin audiens den 16 mars 2013 och enligt vad Vatikanen uppger, tog han sig sitt påvenamn efter Franciskus av Assisi. Han är den förste påven med namnet Franciskus  och Vatikanen klargjorde att hans officiella namn är "Franciskus" och inte med regentnumret "I". Däremot tillkommer ett regentnummer om det kommer ännu en påve med namnet "Franciskus".  Påvenamn översätts ofta på olika språk, men i Franciskus fall har den svenska varianten endast en något avvikande stavning. Franciskus motsvarar språkligt det svenska namnet Frans, ett namn som används på påven på danska och på norska; på engelska kallas han Francis, på italienska Francesco och på tyska Franziskus.

Covid-19 pandemin 
Franciskus var påve under Covid-19-pandemin. Påven ställde in sina regelbundna audienser på Petersplatsen för att hindra spridning av viruset, vilket starkt påverkade Italien.  Den 27 mars 2020 gav påven en extra Urbi et Orbi välsignelse. Vidare uppmanade påven präster att besöka patienter och arbetande på sjukhus.

Kanoniseringar och beatifikationer 
Påven har under sin tid helgonförklarat och saligförklarat flera personer. Franciskus höll sin första helgonförklaring den 12 maj 2013. Han helgonförklarade bland annat den 27 april 2014 påve Johannes Paulus II och påve Johannes XXIII. Den 5 juni 2016 helgonförklarades Elisabeth Hesselblad. Påve Johannes Paulus I saligförklarades av Franciskus den 4 september 2022.

Ställningstaganden 
I Argentina har Franciskus gjort sig känd för sitt engagemang för fattiga, bland annat genom att be argentinarna att inte resa till Rom när han blev utnämnd till kardinal, utan hellre skänka pengarna till de fattiga. Han har också uppmärksammats för sitt enkla leverne, som inneburit att han bott i en mindre lägenhet i Buenos Aires och avstått från privatchaufför. I stället har han gärna använt sig av kollektiva transportmedel. I samband med en strejk 2011, talade han om skillnaden mellan "fattiga som förföljs för att de kräver arbete, och rika som applåderas när de flyr från rättvisan". Han har uttryckt sitt stöd och medlidande med offer för trafficking, vilket var ämnet för Världsfredsdagen 1 januari 2015. I december 2014 kallade han flera av världsreligionernas ledare till Casina Pio IV, Vatikanen, vilka gemensamt undertecknade en deklaration mot trafficking, i vilket det definierades som modernt slaveri och som ett brott mot mänskligheten.

Hans roll under den argentinska diktaturen har debatterats redan innan han blev påve. Medan somliga menar att han som ledare för Jesuitorden stödde diktaturens bortförande av politiska motståndare, menar andra att han tvärtom räddade livet på dissidenter genom att gömma dem från militären. Det har också sagts att han medverkat till att återupprätta förtroendet för katolska kyrkan efter diktaturen.

Påven exkommunicerade maffian, särskilt omnämnda är 'Ndrangheta, i juni 2014.

2015 utnämnde Franciskus armeniern Gregorios av Narek till kyrkolärare, och vid den gudomliga barmhärtighetens söndags mässa i Peterskyrkan 12 april samma år höll han tal till armenier med anledning av hedrandet av hundraårsminnet av armeniska folkmordet. Vid den historiskt ekumeniska högmässan deltog Karekin II och Aram I, såväl som Nerses Bedros XIX Tarmouni och Armeniens president Serzj Sargsian. Påvens benämning "folkmord" med anledning av armenierna, ledde till en diplomatisk kris med Turkiet som återkallade sin ambassadör från Vatikanen.

Konsistorium 
Franciskus höll sitt första konsistorium 22 februari 2014, där han installerade 19 nya kardinaler. Här var en av de få tillfällen då Franciskus mötte sin företrädare påve Benedictus XVI.  Benedictus XVI närvarade även vid Franciskus andra konsistorium 14 februari 2015, där 20 nya kardinaler installerades, varav 15 var under åldern 80 och fem över 80 år. Det tredje konsistoriet hölls 19 november 2016, med installation av 17 nya kardinaler. Det fjärde hölls 28 juni 2017, där fem nya kardinaler installerades. 14 nya kardinaler installerades i hans femte konsistorium, den 28 juni 2018. 

Efter påvens Angelusbön 1 september 2019 annonserade han valet av 13 nya kardinaler. Den 28 november 2020 installerades 13 nya kardinaler.

Kurian 
I mars 2013 frågade påven de i Kurians ledande ställningar om att provisoriskt fortsätta sina arbeten. Till sin privata sekreterare valde Franciskus Alfred Xuereb.  Franciskus avskaffade bonusarna som tidigare betalats till Vatikanens anställda vid valet av en påve, uppgående till flera miljoner euro. Franciskus valde istället att skänka pengarna till välgörenhet.  Den 13 april 2013 valde påven åtta kardinaler till kardinalsrådet. Påven avskaffade även bonusen på 25 000 euro som betalats ut till de kardinaler som tjänstgjort i tillsynsstyrelsen för Vatikanens bank.

Barmhärtighetens år 

Påven utlyste ett extraordinärt jubelår, från 8 december 2015 till Kristus Konungens fest den 20 november 2016. I och med detta öppnades den Heliga porten i Sankt Peterskyrkan. Närvarande vid öppnandet var bland andra påve Benedictus XVI.

Ekumeniskt arbete 
Påve Franciskus fortsatte med traditionen efter det Andra Vatikankonciliet och uppmuntrar ekumenik med andra kristna samfund, samt dialog med andra religiösa ledare.

Finansiell korruption 
Franciskus fick mandat för att välja kardinaler att reda ut Vatikanens finanser efter skandaler under både påve Benedictus XVI och Johannes Paulus II. Han meddelade att han är fast besluten att stoppa korruptionen, men att han inte särskilt optimistisk eftersom det är ett mänskligt problem som går tillbaka århundraden i historien.

Ekumenik och interreligiös dialog 
Den 19 mars 2013 bekräftade Franciskus att han, i andan av det andra Vatikankonciliet, skulle fortsätta den ekumeniska och interreligiösa dialogen tillsammans med andra företrädare för olika samfund. 

2013, när ärkebiskopen av Canterbury Justin Welby mottogs, talade påven om nödvändigheten med samarbete mellan katoliker och anglikaner, och menade att utan denna dialog skulle större svårigheter i den ekumeniska dialogen uppstå.  

I november 2014 besökte påven patriarken av Konstantinopel Bartolomaios I.

Den 12 februari 2016 mötte påven patriarken av Moskva Kirill I.

Den 9 mars 2019 mötte påven presidenten i Jesu Kristi Kyrka av Sista Dagars Heliga, Russell M. Nelson.

Sverigebesök och katolska kyrkan i Sverige 
2016 besökte påven Sverige, för att uppmärksamma 500-årsminnet av reformationen.  Han firade en ekumenisk gudstjänst i Lunds domkyrka, samt mässa i Malmö. Den 28 juni 2017 utnämnde påven Anders Arborelius, biskop av Stockholms katolska stift, till kardinal. Arborelius blev således den förste svenske kardinalen.  Sveriges television sänder traditionsenligt midnattsmässorna från Peterskyrkan som påven leder, på påskafton och julafton. 

I maj 2015 välkomnade påven Svenska kyrkans ärkebiskop Antje Jackelén till Vatikanen och Jackelén blev därmed den första kvinnliga ärkebiskopen att välkomnas till Vatikanen.

Påvens roll internationellt 

Påven har en betydande roll internationellt. Påven hade en nyckelroll i de diplomatiska relationerna mellan USA och Kuba. En enighet nåddes och annonserades av USA:s president Barack Obama och Kubas president Raúl Castro den 17 december 2014. Den 19 december var huvudrubriken i Los Angeles Times "Bridge to Cuba via Vatican".  Påven besökte Kuba i september 2015. I maj 2015 mötte påven president Raúl Castro. Efter besöket i Vatikanen sade Castro att han övervägde att åter inträda i den katolska kyrkan.  I maj 2014 besökte påven Israel där han gav 13 tal.  I maj 2015 välkomnade påven ledare för Palestina till Vatikanen. 

6 juni 2015 besökte Franciskus huvudstaden i Bosnien och Hercegovina, Sarajevo. Han manade där till fred i den multireligiösa staden som beskrives som "Europas Jerusalem". Den 25 september 2015 höll påven ett tal inför FN:s generalförsamling i New York. 

Den 24 maj 2017 mötte Franciskus USA:s president Donald Trump i Vatikanen, för att diskutera dagsaktuella frågor. De diskuterade bland annat katolikers bidrag till USA och världen. Vidare diskuterades terrorism och radikalisering av unga. Vatikanens statssekreterare Pietro Parolin lyfte frågan om klimatförändringarna och uppmuntrade president Trump att stanna i Parisavtalet.    

2018 besökte Franciskus Irland, första påvebesöket på Irland sedan Johannes Paulus II besökte landet 1979. 

I februari 2019 besökte påven Förenade arabemiraten och blev den första påven att hålla en påvlig mässa på den arabiska halvön med mer än 120 000 deltagare i mässan.  

I mars 2021 gjorde påven en historisk resa till Irak. Där mötte han bland andra muslimska ledare i landet. Han besökte där Abrahams födelseort.  

I dialog med både länder i Europa och USA, betonade Franciskus flyktingar och migranters rättigheter. Han placerade en staty på Petersplatsen för att ge fokus till ämnet.  

Efter Rysslands invasion av Ukraina den 24 februari 2022, uttryckte påven sitt stöd för de drabbade människorna. Han har bland annat uttryckt sig med orden: "Varje krig lämnar efter sig en sämre värld. Krig är ett politiskt och mänskligt misslyckande, en skamlig kapitulering och ett nederlag för ondskans makt".  I maj 2023 tog påven emot Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj till Vatikanen för att bland annat diskutera det pågående kriget i Ukraina. Påven har i sina tal adresserat både Ukrainas president Zelenskyj och Rysslands president Vladimir Putin för att uppnå fred mellan länderna.

I september 2022 besökte påven Kazakstan, hans 38:e apostoliska resa. Den interreligiösa dialogen stod i fokus för besöket. 

I april 2023 besökte påven Ungern och firade mässa i Budapest.

Ställningstaganden

Syn på familje- och sexualfrågor 
Franciskus har yttrat sig mer tolerant än sina föregångare i frågor som rör homosexualitet, sexuell samlevnad före äktenskapet samt vigsel av par som gått igenom skilsmässa. I en intervju 29 juli 2013 ger han ett svar på en fråga om en präst som anklagades för att ha haft homosexuella förbindelser: "Men om en person är homosexuell och söker Gud och är av god vilja, vem är då jag att döma en sådan människa?" I en intervju av Antonio Spadara i den italienska tidskriften La Civiltà Cattolica sade Franciskus att kyrkan inte kan fokusera enbart på frågor om abort, preventivmedel och äktenskap mellan homosexuella - att dessa frågor måste diskuteras i ett sammanhang, och att man inte måste tala om dem hela tiden..  Han har själv som påve medverkat vid vigsel av par som varit sammanboende före vigseln.

Påvens mer toleranta syn på dessa frågor återspeglas också i det utkast från biskopssynoden som publicerades 13 oktober, vilket i sin tur mötts av intern kritik från många av katolska kyrkans företrädare.

I mer radikala frågeställningar som synen på samkönade äktenskap har han dock intagit en mer traditionell syn. Som ärkebiskop av Buenos Aires yttrade han sig kraftfullt emot det lagförslag om samkönade äktenskap som behandlades i Argentina 2010

Media, såväl religiösa som icke-religiösa kommentatorer, har noterat denna nya tolerans och påven har bland annat utnämnts till årets person 2013 av tidskriften Time.

Franciskus har vid ett flertal tillfällen talat för att kvinnor måste få en starkare roll i kyrkan och samhället. Kvinnor ska inte betraktas som mannens opposition/motsats eller underordade, menar Franciskus. Genusteori avfärdar påven emellertid, eftersom den syftar till att utplåna könsliga olikheter, vilket påven anser vara problemet, inte lösningen. Könen är, anser påven, komplement till varandra.

Miljöfrågor 
Efter Franciskus namnval efter den helige Franciskus av Assisi, vill Franciskus, liksom Franciskus av Assisi, bry sig om skapelsen. Detta följdes upp av hans encyklika om miljön i maj 2015, Laudato si´.  2021 meddelades det att påven ska använda en elektrisk påvemobil från 2022.  Till klimatmötet i Glasgow, Skottland 2021 sände påven en kardinal för att uppmärksamma klimatmötet.

Flyktingar och migranter 
Påve Franciskus har varit en förkämpe för att belysa hjälp åt flyktingar. I september 2019 på Kyrkans dag för flyktingar och migranter, installerades en ny staty på Petersplatsen, för att uppmärksamma människor på flykt.

Traditionis custodes 
I juli 2021 författade Franciskus motu proprio, med namnet Traditionis custodes som ändrade beslutet taget av hans föregångare påve Benedictus XVI. De nya direktiven av påven medförde nya restriktioner på firandet av den traditionella latinska mässan. Beslutet har kritiserats av kardinaler och andra biskopar, däribland kardinal Raymond Burke.

Styrandet av kyrkan 
Franciskus har efterlyst en decentralisering av styret från Rom och istället efterfrågat en övergång till ett synodalt sätt att fatta beslut i dialog med folket.

Officiella skrivelser

Encyklikor 
Franciskus utgav 2013 encyklikan Lumen fidei ('Trons ljus') om den kristna tron., baserad på utkast färdigställda av hans föregångare Benedikt XVI. I november 2013 publicerade han den apostoliska exhortationen Evangelii gaudium ('Evangeliets glädje'). I maj 2015 gav påven ut encyklikan Laudato si ('Lovad vare' eller 'Lovad vare du') om omtanken för vårt gemensamma hem,  jorden. Den 4 oktober 2020 på festdagen för helige Franciskus av Assisi publicerade påven encyklikan Fratelli tutti om broderskap och social vänskap, med den helige Franciskus ord om universellt broder- och systerskap.

Bullor 
Med anledning av konvokationen av jubelåret 2016 för nåden utkom han i april 2015 med bullan Misericordiae Vultus ('Nådens ansikte').

Apostoliska brev 

 Evangelii gaudium (24 november 2013)
 Fidelis dispensator et prudens (24 februari 2014)
 Mitis Iudex Dominus Jesus (11 september 2015)
 Amoris laetitia (8 april 2016)
 Maiorem hac dilectionem (11 juli 2017)
 Imparare a congedarsi (12 februari 2018)
 Gaudete et exsultate (9 april 2018)
 Aperuit illis (30 september 2019)
 Admirabile signum (1 december 2019)
 Querida Amazonia (12 februari 2020)
 Patris corde (8 december 2020)
 Antiquum ministerium (10 maj 2021)
 Traditionis custodes (16 juli 2021)
 Praedicate Evangelium (19 mars 2022)
 Desiderio Desideravi (29 juni 2022)
 Totum amoris est (28 december 2022)
 In Ecclesiarum Communione (6 januari 2023)
 Vos estis lux mundi (25 mars 2023)

Påven offentligt

Media 
Påve Franciskus framställs ofta i media som en progressiv påve med liberala värderingar.  I december 2013 blev Franciskus utsedd till "Person of the Year" i både Time och The Advocate i hopp om förändringar inom kurian. Han blev även utsedd till "Best-dressed man" år 2013 i Esquire för hans enkla klädesplagg med en modern och förenklad design.  I november 2014 rankades Franciskus som världens fjärde mäktigaste man enligt Forbes och var den ende som inte var politiker inom toppen av rankningen.  2016 rankades han som världens femte mäktigaste man av Forbes. 

Den 19 mars 2016 blev Franciskus den förste påven med ett konto på instagram. Innan tolv timmar hade påven över en miljon följare på plattformen.

Hälsa 
I mars 2023 skrevs Franciskus in på sjukhus i Rom för hälsokontroll efter att påven hade uppgett andningsbesvär och påven stannade kvar på sjukhuset, men blev utskriven några dagar senare och kunde därefter fira påsknattens mässa under påskaftonen.

I juni 2023 genomgick påven en operation på ett sjukhus i Rom.

Bildgalleri 
Ett urval med bilder från påve Franciskus tid som påve.

Påven i film 
Det har gjorts flera dokumentärer om påve Franciskus; "Call me Francesco" (2015) med mera. 2019 hade filmen "The two popes" premiär som skildrar både påve Franciskus, samt påve Benedictus XVI.

Referenser

Noter

Externa länkar 

BERGOGLIO, S.J., Jorge Mario på webbplatsen The Cardinals of the Holy Roman Church
Francis: A pope of many firsts

Födda 1936
Påvar
Personligheter inom romersk-katolska kyrkan
Romersk-katolska teologer
Personer i Vatikanstaten under 2000-talet
Personer från Buenos Aires
Argentinska teologer
Argentinska ärkebiskopar
Argentinska kardinaler
Argentinska jesuiter
Levande personer
Män
Mottagare av Karlspriset