kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rheomys underwoodi

Rheomys underwoodi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1906. Rheomys underwoodi ingår i släktet vattenmöss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 130 till 142 mm och en svanslängd av 148 till 158 mm. Bakfötterna är 36 till 38 mm långa. På ryggen förekommer gråbrun till svart päls som är mjuk och tät. Undersidan är täckt av silvervit päls. Huvudet kännetecknas av små ögon och långa tjocka morrhår. Svanen är bra täckt med hår. Den har en mörk ovansida och en kam av vita hår på undersidan. Yttre öron finns bara rudimentärt. Rheomys underwoodi har lite simhud mellan tårna.

Denna gnagare förekommer i Costa Rica och i angränsande regioner av Panama. Arten vistas i bergstrakter mellan 1500 och 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar.

Rheomys underwoodi lever vid olika vattendrag eller insjöar. Den äter främst vattenlevande ryggradslösa djur och deras larver. Individer i fångenskap åt även sardiner och några växtdelar.

Källor 

Vattenmöss
underwoodi
Däggdjur i neotropiska regionen
Too

Too är ett musikalbum av Kingdom Come. Det släpptes 2000 och var bandets nionde album om man räknar med deras livealbum Live & Unplugged samt deras samlingsalbum Balladesque

Låtlista
 "It Ain't So Bad" – 4:33
 "Free Your Mind" – 3:42
 "Waiting" – 5:10
 "Too Late" – 6:10
 "You're My Secret" – 3:15
 "Hey Man" – 4:38
 "Tease" – 3:23
 "Mighty Old Man" – 3:23
 "Tell Me What I've Done" – 3:44
 "Should Have Told You" – 4:49
 "Joe English" – 4:45

Musikalbum 2000
Album av Kingdom Come
Rockalbum
Neotoma albigula

Neotoma albigula är en däggdjursart som beskrevs av Hartley 1894. Neotoma albigula ingår i släktet egentliga skogsråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är med en genomsnittlig kroppslängd av 328 mm, inklusive en 152 mm lång svans en medelstor skogsråtta. Den genomsnittliga vikten för honor är 188 g och hannar väger omkring 224 g. Den långa svansen är täckt med ganska långa hår men den är inte yvig. Neotoma albigula kan tappa svansen utan större problem (autotomi). Arten har jämförd med andra egentliga skogsråttor långa öron och en kort samt mjuk päls. På ovansidan förekommer brunaktig päls med svart skugga och strupen samt bröstet är täckta med vit päls. Även svansen är uppdelad i en brungrå ovansida och en vitaktig undersida. I områden med stelnad lava och i vissa andra delar av utbredningsområdet lever individer med svartaktig päls (melanism).

Arten förekommer i sydvästra USA och i nordvästra Mexiko. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 2500 meter över havet. Gnagaren vistas i torra landskap som buskskogar, klippiga bergstrakter, områden med glest fördelade träd och halvöknar.

För att täcka vätskebehovet äter arten ofta suckulenter av opuntiasläktet. Dessutom ingår gröna växtdelar från buskar och gräs i födan samt enbär och palmliljor. Individerna gömmer sig på dagen i bergssprickor, i grottor, i trädens håligheter, i byggnader som sällan används av människor och i självgrävda bon. Dessutom bygger Neotoma albigula liksom andra skogsråttor bon av olika föremål som kan ha en diameter av 2 meter och en höjd av 60 cm. Boets centrala kammare fodras med gräs. Arten letar under natten efter föda. Varje individ lever utanför parningstiden ensam men reviren överlappar varandra i flera fall. Endast regionen närmast boet försvaras mot artfränder. Artens exemplar varnar varandra för faror genom att trumma med foten på marken. Neotoma albigula jagas av olika medelstora rovdjur, av ugglor och av skallerormar. Beroende på utbredning kan honor bli brunstiga under alla årstider eller bara från våren till sensommaren. Olika källor anger en dräktighetstid av 30 respektive 37 dagar och vanligen föds tvillingar. Ungarna kan efter 17 till 55 dagar äta suckulenter. I naturen lever hannar troligtvis längre än honor.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
albigula
Däggdjur i nearktiska regionen
Busksvansad skogsråtta

Busksvansad skogsråtta (Neotoma cinerea) är en däggdjursart som först beskrevs av George Ord 1815.  Neotoma cinerea ingår i släktet egentliga skogsråttor, och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Hannar blir med en kroppslängd (inklusive svans) av 30 till 46,8 cm, en svanslängd av 10,5 till 21,5 cm och en vikt av 375 till 456 g oftast större än honor som blir 31,8 till 41,2 cm långa (med svans) och 263 till 395 g tunga. Honornas svans är 11,2 till 19 cm lång. Denna skogsråtta har 37 till 57 mm långa bakfötter och 23 till 40 mm långa öron. Busksvansad skogsråtta kan förväxlas med en ekorre men den har nästan nakna öron. På ryggen och på bålens sidor förekommer silvergrå, mörkgrå eller lite brunaktig päls. Den ser lite spräcklig ut på grund av flera svarta hårspetsar. Undersidan är täckt av vit eller ljusbrun päls. Även svansen är uppdelad i en grå ovansida och en vit undersida med en tydlig gräns. Svansen är yvig med hår som är cirka 30 mm långa. Hannar har flera körtlar på buken som är ordnade i en längsgående linje. På grund av körtelvätskan ser pälsen där ofta brunaktig ut. Körtelvätskan produceras bara av könsmogna hannar. Liknande men mindre körtlar finns hos honor som är bara aktiv under parningstiden. Ungdjur har ofta en vit svansspets. Artens skarpa och böjda klor är ofta gömda i pälsen. Ungar byter två eller tre gånger päls före vintern och vuxna individer byter päls en gång under sommaren.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer från Yukon Territory och Northwest Territories i västra Kanada till Arizona och New Mexico i syd samt till South Dakota och Nebraska i öst. Den lever i klippiga områden i bergstrakter och i låglandet. Habitatet varierar mellan öknar på ena sidan och skogar på andra sidan.

Arten når i Alberta i Kanada 3600 meter över havet.

Ekologi 
Busksvansad skogsråtta bygger ett näste av kvistar och andra växtdelar som ofta göms mellan stenar, klippor, vid ingångar av övergivna gruvor eller i förvaringsbyggnader. Vanligen lever bara en individ i boet men ibland vistas en hanne tillsammans med en eller flera honor i samma bo. Revir av individer från olika kön kan överlappa varandra, vanligen en hanne och 1 till 3 honor. Gnagarens revir är med cirka 6,1 hektar för hannar och genomsnittlig 3,6 hektar för honor ganska stort. Födan utgörs av kvistar, blad, barr, unga växtskott, frukter och frön. Busksvansad skogsråtta letar främst på natten efter föda men ibland är den dagaktiv. Den håller ingen vinterdvala.

Födan söks vanligen i ett område med en radie av cirka 100 meter kring boet.

Honor kan ha två kullar per år och de flesta ungar föds under våren. Fortplantningstiden sträcker sig från april till augusti. Dräktigheten varar cirka fem veckor och sedan föds oftast 3 eller 4 ungar. Unga hannar söker efter cirka 2,5 månader ett eget revir. Honor hittar vanligen sitt revir nära moderns revir.

Hot 
För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
Däggdjur i nearktiska regionen
Neotoma floridana

Neotoma floridana är en däggdjursart som först beskrevs av George Ord 1818.  Neotoma floridana ingår i släktet egentliga skogsråttor, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Utseende 
Denna skogsråtta blir 34 till 43 cm lång, inklusive en 15 till 20 cm lång svans. Den väger 217 till 333 g och har en lång och mjuk päls på ovansidan. Vinterpälsen har på ovansidan en gråbrun till grå färg och kroppens sidor är täckt av gulaktig päls. Mellan våren och hösten har ovansidan en enhetlig brun färg. Undersidan och fötterna är hela året vit.

Ungarna är vid födelsen 87 till 96 mm långa och de väger 11 till 14 g. Efter 5 till 6 veckor byter de inom loppet av några dagar två gånger pälsen.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i centrala och sydöstra USA från South Dakota österut till Virginia och söderut till Mexikanska golfen. Den lever i skogar och andra områden med träd eller buskar som ofta ligger nära vattendrag. Neotoma floridana hittas ofta i träskmarker eller på marskland med tät växtlighet nära marken.

Ekologi 
Individerna bygger bon av kvistar, andra växtdelar och annan bråte som göms i trädens håligheter, under rötter, i täta buskar, i bergssprickor eller i övergivna byggnader. Ett näste som används flera år kan bli ganska stort. Vissa bon har en diameter av 0,45 till 1,25 meter och en höjd av 0,90 meter. Den centrala kammaren fodras med löv, bark och gräs. När det finns ett naturligt skydd ovanför har boet utgången ofta på toppen. I låga träd och i buskar finns vanligen ett tak på toppen. Neotoma floridana godkänner flera andra djur i boet som söker skydd, till exempel kaniner, vitfotad hjortråtta (Peromyscus leucopus), mindre ormar, paddor, salamandrar, spindlar och andra ryggradslösa djur. Arten har ofta en särskild plats där den lämnar avföring och urin. Ibland används toaletten av flera artfränder.

Neotoma floridana är nattaktiv och den syns sällan under skymningen eller gryningen. Arten stannar vid oönskade väderförhållanden i boet men den håller ingen vinterdvala. Födan utgörs av olika växtdelar som frukter, frön, rötter, svampar, blad, örter och unga växtskott.

Fortplantningstiden sträcker sig från våren till hösten och varierar lite beroende på utbredning. Honor kan ha två eller tre kullar per år med två till fyra ungar per kull. Dräktigheten uppskattas vara 33 till 39 dagar och sedan föds blinda ungar. De öppnar sina ögon efter 15 till 20 dagar och blir könsmogna innan de är ett år gamla. Livslängden i naturen är vanligen tre år.

Artens naturliga fiender är bland annat ormen Pantherophis obsoletus och långsvansad vessla.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 N. f. floridana
 N. f. smalli

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
floridana
Däggdjur i nearktiska regionen
Neotoma fuscipes

Neotoma fuscipes är en däggdjursart som beskrevs av Baird 1858. Neotoma fuscipes ingår i släktet egentliga skogsråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Utseende 
Arten når en absolut längd av 33,5 till 47 cm, inklusive en 16 till 22,7 cm lång svans (längden av alla svanskotor). Vikten ligger vanligen mellan 200 och 250 g och enstaka exemplar kan väga upp till 310 g. Bakfötterna är med en längd av 3,4 till 4,7 cm större än framtassarna och de har fem tår. Neotoma fuscipes har fyra fingrar vid händerna. Den mjuka pälsen är ljus gråbrun på ovansidan med rödorange skugga och populationer som lever nära kusten är mörkare. Undersidan är vitaktig. Gnagaren avviker från andra släktmedlemmar genom olika detaljer av tändernas konstruktion.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i västra USA i delstaterna Oregon och Kalifornien. Habitatet utgörs av olika slags skogar med tät undervegetation. Det kan vara blandskogar, barrskogar, buskskogar (chaparral) eller lövskogar.

Ekologi 
Individerna bygger på marken bon av grenar, kvistar och annan bråte. Boet används vanligen av flera generationer. Utanför parningstiden har hanar egna bon. Ofta ligger flera bon nära varandra vad som liknar en koloni. Neotoma fuscipes äter olika växtdelar som frön, frukter, nötter, gröna växtdelar, floem och svampar. Den är främst nattaktiv.

Mellan februari och maj föder honan en kull med en till fyra ungar efter 30 till 37 dagar dräktighet. Ungarna diar sin mor cirka tre veckor. Arten har flera naturliga fiender som hökfåglar, ugglor, rödlo, prärievarg eller vesslor. Honan parar sig bara med en hane under ett år. Ungarna har vid födelsen bara morrhår och är annars naken och blinda. De väger 12,5 till 14 g och har en klaff mellan framtänderna för att dia. Ögonen öppnas efter 11 till 17 dagar och ungefär samtidig växer pälsen.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 N. f. riparia
 N. f. fuscipes

Wilson & Reeder (2005) listar inga underarter.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
fuscipes
Däggdjur i nearktiska regionen
Ökenskogsråtta

Ökenskogsråtta (Neotoma lepida) är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1893. Neotoma lepida ingår i släktet egentliga skogsråttor och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd av 225 till 383 mm, inklusive en 95 till 185 mm lång svans och med en vikt av 100 till 190 g en ganska liten skogsråtta. Den har 28 till 41 mm långa bakfötter och 23 till 25 mm långa öron. Pälsen på ovansidan har främst en grå färg som kan variera i nyanserna mellan olika populationer. Vid strupen har håren en mörk basis, vad som skiljer arten från Neotoma albigula. Svansen är inte naken och den är uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida. På fötternas ovansida förekommer vit päls.

Utbredning 
Utbredningsområdet ligger i sydvästra USA och på halvön Baja California (Mexiko). Arten når i norr Oregon och Idaho samt i nordöst Colorado. Den lever i öknar, halvöknar och buskskogar med växter av malörtssläktet (Artemisia), opuntiasläktet (Opuntia) och palmliljesläktet (Yucca). Opuntior och palmliljor används ofta som näste. I bergstrakter når arten 2700 meter över havet.

Ekologi 
Ökenskogsråttan kan även vila i bergssprickor eller den bygger liksom andra skogsråttor bon av kvistar, bark, andra växtdelar, stenar och annan bråte. Den är främst aktiv under natten eller under skymningen. Arten äter olika växtdelar som frön, örter, blad eller kaktusfrukter. Vätskebehovet täcks huvudsakligen med frukter från fikonkaktus (Opuntia ficus-indica) eller med andra suckulenter.

Honor kan ha upp till fem kullar per år men de flesta honor har bara två, en under våren (maj) och en under hösten (oktober). Honan är 30 till 36 dagar dräktig och sedan föds upp till fem ungar (2,7 i genomsnitt). Ungarna diar sin mor 21 till 34 dagar. Hos kullar med ett mindre antal ungar blir dessa snabbare självständiga. Könsmognaden infaller för honor efter två till tre månader.

Status 
För hela beståndet förekommer inga allvarliga hot. Olika populationer på mindre öar kring Baja California blev utrotade av tamkatter eller av andra rovlevande djur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
Däggdjur i nearktiska regionen
Neotoma mexicana

Neotoma mexicana är en däggdjursart som beskrevs av Baird 1855. Neotoma mexicana ingår i släktet egentliga skogsråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Artepitet i det vetenskapliga namnet syftar på Mexiko, där holotypen hittades.

Utseende 
Arten når en absolut längd av 314 till 351 mm och en svanslängd av 132 till 154 mm. Den har 33 till 38 mm långa bakfötter. Pälsfärgen på ovansidan varierar mellan grå, ljus gråbrun, ljusbrun och rödbrun. Ryggens mitt är allmänt mörkare på grund av flera inblandade svarta hår. Neotoma mexicana har en vitaktig till gulaktig undersida. Även svansen är uppdelad i en svartaktig ovansida och en ljusgrå undersida. Det finns oftast en ljus linje kring munnen. De molara tänderna har några avvikande detaljer jämförd med andra släktmedlemmar. Hos Neotoma mexicana förekommer i varje käkhalva en framtand, ingen hörntand, ingen premolar och tre molarer.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i syd centrala USA och i Centralamerika fram till Guatemala, El Salvador och västra Honduras. Den lever i bergstrakter mellan 1100 och 4000 meter över havet. Habitatet utgörs av blandskogar, barrskogar och i södra delen av utbredningsområdet även av kyliga städsegröna skogar. Arten vistas i områden med klippor, taluskon och andra ansamlingar av stenar.

Ekologi 
Neotoma mexicana går främst på marken men den kan klättra i växtligheten. Den äter gröna växtdelar som kompletteras med frukter, frön och svampar. Arten bygger bara i sällsynta fall bon av grenar och kvistar, vad som skiljer den från andra skogsråttor. Boet är istället en bergsspricka som fodras med bark. Honor kan ha flera kullar per år och honor som föds under våren kan ha egna ungar under hösten. Dräktigheten varar cirka 33 dagar och sedan föds 1 till 4 ungar. Hos några honor förekommer upp till åtta kullar under livet. Arten byter päls tre gånger under första levnadsåret.

Denna gnagare skapar under sensommaren och hösten ett förråd av torra växtdelar. Den jagas av ugglor, av skallerormar och troligen av andra rovlevande djur. Neotoma mexicana är huvudsakligen aktiv på natten och bara i undantagsfall dagaktiv. Individer i fångenskap som hade ett ekorrhjul i buren åstadkom vanligen en sträcka av 14,3 till 30,8 km per natt för en punkt på trummans utsida. De flesta exemplar når dessa höga värden genom att sitta på axeln och rotera trumman med foten.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
mexicana
Däggdjur i nearktiska regionen
Däggdjur i neotropiska regionen
Neotoma stephensi

Neotoma stephensi är en däggdjursart som beskrevs av Edward Alphonso Goldman 1905. Neotoma stephensi ingår i släktet egentliga skogsråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten når en absolut längd av 274 till 312 mm, inklusive en 115 till 149 mm lång svans. Hanar är allmänt större än honor. Däremot har honor mera långsträckta käkar än hanar. Neotoma stephensi väger 117 till 180 g. Den har gulbrun päls på ovansidan och krämfärgad päls på undersidan, ofta med en rosa skugga. Fötterna är täckta med vit päls. Svansen har en ljusbrun eller ljus gråbrun ovansida samt en något ljusare undersida. Den är ofta lite yvig. Som en anpassning till markens färg har den västra populationen en mörkare päls.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer i sydvästra USA i delstaterna Arizona och New Mexico och i några områden av angränsande delstater. Där vistas arten i öppna skogar med träd eller buskar av tallsläktet och av ensläktet. Ofta finns några agaver och kaktusar i skogsråttans revir.

Ekologi 
Neotoma stephensi bygger liksom flera andra arter av samma släkte ett nästa av växtdelar och annan bråte. Artens föda består främst av barr och frön från enbusken. I viss mån kan gnagare uthärda växtens giftiga ämnen men den väljer oftast exemplar som är fattig på kemiska ämnen (bland annat tannin). Dessutom äter skogsråttan frön från efedraväxter (Ephedraceae).

Arten är nattaktiv och håller ingen vinterdvala. Parningen sker under tidiga våren och sedan föds mellan mars och maj en kull med upp till fem ungar. Antagligen förekommer ytterligare en eller två kullar senare under året. Unga honor blir könsmogna efter 9 till 10 månader. De flesta honor har bara en fortplantningstid i livet.

Ungar föds blinda och döva. De får hörförmåga efter cirka 12 dagar och synförmåga efter cirka 14 dagar. Efter 10 till 24 dagar börjar de med fast föda och efter ungefär 35 dagar slutar honan med digivning. Alla data om ungdjurens utveckling är från individer i fångenskap.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
stephensi
Däggdjur i nearktiska regionen
Neotoma devia

Neotoma devia är en däggdjursart som beskrevs av Edward Alphonso Goldman 1927. Neotoma devia ingår i släktet egentliga skogsråttor, och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är med en kroppslängd av 150 till 230 mm, inklusive en 75 till 140 mm lång svans och med en vikt av 100 till 199 g en mindre släktmedlem. Den har 28 till 41 mm långa bakfötter och 23 till 25 mm långa öron. Färgen på ovansidan kan skifta mellan grå och rödbrun och på buken och fötterna förekommer vit päls. Även öronen och svansen är täckta med hår.

Arten förekommer i sydvästra USA och nordvästra Mexiko. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 2200 meter över havet. Neotoma devia vistas i klippiga områden längs Coloradofloden med mer eller mindre glest fördelad växtlighet.

Individerna är aktiva på natten eller under skymningen och de håller ingen vinterdvala. När honan inte är brunstig lever varje exemplar ensam och de är aggressiva mot varandra. Neotoma devia skapar boet med hjälp av stenar, rötter och delar av växter från cylinderopuntiasläktet (Cylindropuntia). Den äter olika växtdelar som bär, frön, rötter, nötter och blad. I boet finns vanligen ett förråd med föda. Honor kan ha upp till fem kullar per år. Efter 30 till 36 dagar dräktighet föds upp till fem ungar.

För beståndet är inga allvarliga hot kända. Dessutom hittas Neotoma devia i olika naturskyddsområden. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
devia
Däggdjur i nearktiska regionen
Neotoma magister

Neotoma magister är en däggdjursart som beskrevs av Baird 1857. Neotoma magister ingår i släktet egentliga skogsråttor och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Neotoma magister når en absolut längd av 310 till 450 mm, inklusive en 147 till 210 mm lång svans. Honor är med en genomsnittlig vikt av 337 g något lättare än hanar som väger 357 g i genomsnitt. Arten har grå till brungrå päls på ovansidan och gränsen mot den vita undersidan är ganska tydlig. Även svansen är täckt med hår med en mörk ovansida och en ljus undersida.

Arten är allmänt större än Neotoma floridana och den har längre morrhår. Dessutom har Neotoma magister en ränna där överkäken och plogbenet är sammanlänkade.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer i östra USA från norra Georgia till New Jersey. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Neotoma magister vistas i områden med klippor, taluskon och andra ansamlingar av stenar. Växtligheten kan däremot variera.

Ekologi 
Arten bygger bon av kvistar, grenar, blad och annan bråte som göms mellan stenar, i bergssprickor eller i grottor. Sällan hittas arten i en övergiven byggnad. Boet har vanligen en diameter av 35 till 60 cm och rummet som finns i mitten är cirka 12 cm bred. Det fodras med bark, hår och upphittade fjädrar. I närheten av boet skapar varje individ ytterligare en hög med skräp. Den kan innehålla några ätliga växtdelar men även glasbitar, metallbitar, papper eller trasor. Syftet med denna ansamling av värdelösa ting är hittills inte känt.

Utanför fortplantningstiden lever varje individ ensam. På grund av brist på lämpliga boplatser kan det förekomma att flera individer har sina bon nära varandra. Arten är främst nattaktiv och den äter olika växtdelar som kvistar, blad, frukter och frön.

Neotoma magister jagas av nästan alla rovlevande djur som förekommer i samma region, däribland ugglor, mårddjur, rävar, tvättbjörnar, rödlo och ormar. Gnagaren jagades av områdets ursprungsbefolkning för köttets skull och dödas i nyare tider av människor som förväxlar Neotoma magister med vanliga råttor (Rattus). Som konkurrenter om födan och/eller boplatser förekommer vitfotad hjortråtta (Peromyscus leucopus), Nordamerikansk opossum (Didelphis virginiana) och kalkongam (Cathartes aura).

Källor

Externa länkar 

Egentliga skogsråttor
magister
Däggdjur i nearktiska regionen