kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orthogeomys hispidus

Orthogeomys hispidus är en däggdjursart som först beskrevs av Leconte 1852.  Orthogeomys hispidus ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 12 underarter.

Utseende 
Vuxna individerna blir med svans 30 till 35 cm långa, svanslängden är 7,5 till 8,5 cm och vikten ligger mellan 450 och 600 g. Arten har 4,0 till 4,5 cm långa bakfötter och 0,8 till 1,0 cm stora öron. I låglandet har Orthogeomys hispidus en tunn päls med borstiga hår på ovansidan. Populationer i bergstrakter har en tätare päls. Pälsens färg på ryggen är mörkbrun till ockra med inslag av gult. Undersidans päls är ljusare i samma färg. Liksom hos andra släktmedlemmar förekommer en fåra på de övre framtänders framsida. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 58 kromosomer (2n=58).

Utbredning 
Arten förekommer från östra Mexiko till nordvästra Honduras. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2400 meter över havet. Habitatet utgörs av öppna sandiga landskap och av jordbruksmark. Orthogeomys hispidus hittas även i skogar och buskskogar.

Ekologi 
Individerna är främst aktiva på natten. De skapar underjordiska tunnelsystem med gångar som har en diameter av cirka 10 cm. Honor föder troligen två ungar per kull.

Tunnelsystemet kan vara 60 meter lång och de djupaste delar ligger en meter under markytan. Honor kan para sig under alla årstider men de flesta ungar föds mellan oktober och juni. Efter dräktigheten föder honan vanligen två ungar. I odlingsområden (särskild där sisal odlas) är Orthogeomys hispidus ett skadedjur.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
hispidus
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys lanius

Orthogeomys lanius är en däggdjursart som först beskrevs av Elliot 1905.  Orthogeomys lanius ingår i släktet jättekindpåsråttor (Orthogeomys) och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från området kring berget Mt. Orizaba i delstaten Veracruz i Mexiko. Individer hittades vid 1300 meter över havet. Habitatet utgörs av städsegröna bergsskogar.

Det första exemplaret som undersöktes (holotyp) var med svans 31,6 cm lång, svanslängden var 9,0 cm, bakfötterna var 5,4 cm långa och öronen 1,0 cm stora. Andra individer hade en vikt mellan 450 och 600 g. Pälsen har på ovansidan en mörkbrun till svartaktig färg och undersidan är lite ljusare. På undersidan är nära svansens rot några vita hår inblandade. I motsats till andra släktmedlemmar har arten en mjuk och ullig päls. I de övre framtänderna förekommer på framsidan en fåra.

Levnadssättet antas vara lika som hos andra jättekindpåsråttor.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
lanius
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys matagalpae

Orthogeomys matagalpae är en däggdjursart som först beskrevs av J. A. Allen 1910.  Orthogeomys matagalpae ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i centrala Nicaragua i området kring vulkanen Mombacho. Den vistas i låglandet och på berget upp till 1000 meter över havet.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
matagalpae
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys thaeleri

Orthogeomys thaeleri är en däggdjursart som beskrevs av Natalia A. Alberico 1990. Orthogeomys thaeleri ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Enligt en taxonomisk avhandling från 2015 är populationen en underart till Orthogeomys dariensis.

Arten förekommer i nordvästra Colombia. Den vistas i kulliga områden mellan 100 och 500 meter över havet. Habitatet utgörs av tropiska regnskogar.

Individerna kan vara aktiva på dagen och på natten. De lever i underjordiska bon och äter växtdelar som rötter och rotfrukter samt gröna växtdelar som följer med in i tunneln när djuret drar i roten. Utanför parningstiden lever hanar och honor ensam.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
thaeleri
Däggdjur i neotropiska regionen
Orthogeomys underwoodi

Orthogeomys underwoodi är en däggdjursart som först beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1931.  Orthogeomys underwoodi ingår i släktet Orthogeomys och familjen kindpåsråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Costa Rica och Panama vid Stilla havet. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1450 meter över havet. Habitatet utgörs av lövfällande skogar och av jordbruksmark.

Källor

Externa länkar 

Kindpåsråttor
underwoodi
Däggdjur i neotropiska regionen
Michoacan-kindpåsråtta

Michoacan-kindpåsråtta (Zygogeomys trichopus) är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1895. Zygogeomys trichopus är ensam art i släktet Zygogeomys som ingår i familjen kindpåsråttor. Inga underarter finns listade.

Utseende 

Denna kindpåsråtta blir 20 till 25 cm lång (huvud och bål) och därtill kommer en 9 till 12 cm lång svans. Pälsen har på ovansidan en mörkgrå till brun färg. Kännetecknande är en vit fläck på bakkroppen och två rännor i varje övre framtand. Svansen är nästan helt naken.

Utbredning och habitat 

Michoacan-kindpåsråttan förekommer bara i ett mindre område i västra Mexiko. Arten vistas där i bergstrakter som ligger högre än 2200 meter över havet. Regionen är täckt av barrskog med några lövträd.

Ekologi 

Individerna bygger underjordiska tunnelsystem med flera kamrar. Största delen av boet ligger två meter under markytan. I motsats till andra kindpåsråttor gräver de inte i jorden nära markytan för att komma åt födan. De vandrar däremot på markytan. Födan utgörs av olika växtdelar.

Annars är inget känt om levnadssättet.

Status och hot 

Arten hotas av skogsavverkningar och etablering av jordbruksmark. Den får även nya konkurrenter då arter från släktet Cratogeomys, som vanligen lever i lägre regioner, flyttar till bergstrakterna på grund av habitatförstörelse i sina ursprungliga levnadsområden. IUCN listar Michoacan-kindpåsråttan som starkt hotad (EN).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore,

Externa länkar 

Kindpåsråttor
Däggdjur i nearktiska regionen
Coendou bicolor

Coendou bicolor är en däggdjursart som först beskrevs av Johann Jakob von Tschudi 1844.  Coendou bicolor ingår i släktet Coendou och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.

Arten når i genomsnitt en kroppslängd av 54,3 cm och en svanslängd av 48,1 cm. Liksom hos andra trädpiggsvin är ovansidan täckt av taggar. De är gula vid roten och svarta vid spetsen. Den mörka andelen är störst på ryggens centrum. Även svansen, som kan användas som gripverktyg, är på ovansidan täckt av taggar, förutom den 5 cm långa spetsen som bär hår. På undersidan förekommer ljus eller mörk brunaktig päls. Jämförd med det vanliga gripsvanspiggsvinet är arten mörkare. Det finns en ganska tydlig gräns mellan långa taggar på bålens främre del och korta taggar på bakre delen, inklusive stjärten.

Detta trädpiggsvin förekommer i nordvästra Sydamerika från Colombia till norra Bolivia. Arten når i Anderna 2500 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Individerna är aktiva på natten och de klättrar främst i växtligheten. Ensamma djur eller par vilar i trädens håligheter. De rör sig vanligen trögt men kan snabbt rulla ihop sig eller bita. Coendou bicolor äter blad, frukter och bark.

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
bicolor
Däggdjur i neotropiska regionen
Coendou nycthemera

Coendou nycthemera är en däggdjursart som beskrevs av Olfers 1818. Coendou nycthemera ingår i släktet Coendou och familjen trädpiggsvin. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Detta trädpiggsvin förekommer i Brasilien vid Amazonfloden och vid några av dess bifloder. Habitatet utgörs främst av ursprungliga tropiska regnskogar och kanske besöks andra skogar. Individerna är aktiva på natten och äter växtdelar.

Beståndets storlek och utveckling är inte känt. Därför listas arten av IUCN med kunskapsbrist (DD).

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
nycthemera
Däggdjur i neotropiska regionen
Coendou prehensilis

Coendou prehensilis är en däggdjursart som först beskrevs av Carl von Linné 1758. Det svenska trivialnamnet vanligt gripsvanspiggsvin eller bara gripsvanspiggsvin förekommer för arten. Coendou prehensilis ingår i släktet Coendou och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Vuxna exemplar har en kroppslängd på 30 till 40 cm och svansen är 33 till 48,5 cm lång. Vikten varierar mellan 4,5 och 5 kg. Huden är gulorange till mörk rödbrun och är på ovansidan täckt av taggar. Taggarna är 6 till 10 cm långa och trefärgade med en vit spets. Svansen används som gripverktyg och svansens bakre del är inte täckt av taggar.

Taggar förekommer även i ansiktet förutom på nosen och kring ögonen finns en ring av naken hud. Huvudet kännetecknas dessutom av små öron och långa morrhår. I motsats till det nordamerikanska trädpiggsvinet saknas längre taggar vid halsens ovansida. Typisk för ett trädlevande djur är artens långa klor vid bakfötterna.

Utbredning 
Detta trädpiggsvin förekommer i nordöstra Sydamerika. Utbredningsområdets västra gräns sträcker sig från centrala Colombia över östra Peru och centrala Bolivia till norra Argentina. I öst finns arten fram till Atlanten. Den hittas även på Trinidad och Tobago. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och äter växtdelar. De vilar i trädens håligheter eller gömda i den täta vegetationen. Honorna är dräktiga i cirka 203 dagar och sedan föds oftast en ensam unge. Trädpiggsvinen har inga parningstider, men en längre paus mellan två kullar.

Hanar och honor lever vanligen ensamma eller i små grupper. Efter parningen använder hanen doftämnen för att markera honan och senare även ungen. När ungarna föds är de cirka 50 cm långa inklusive svansen och väger i genomsnitt 415 g. De har en tät päls av rödbruna täckhår som senare omvandlas till taggarna. Den nyfödda ungen har öppna ögon och svansens kan från början användas som gripverktyg. Ungen vistas sedan under de första två till tre veckorna nära gömstället där den blev född, och efter tio till femton veckor så slutar honan att dia. Honor blir könsmogna efter cirka nitton veckor. Tidpunkten när hanar får sin fortplantningsförmåga är ännu inte känd. Exemplar i fångenskap har blivit upp till 27 år gamla.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
prehensilis
Däggdjur i neotropiska regionen
Coendou rothschildi

Coendou rothschildi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1902. Coendou rothschildi ingår i släktet Coendou och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 33,2 till 42 cm, en svanslängd av 29 till 41,3 cm och en vikt av cirka 2 kg. Coendou rothschildi har 62 till 77 mm långa bakfötter och 20 till 26 mm långa öron. Ovansidan är täckt av många taggar som är svart i mitten och vitaktig till blek gulaktig vid spetsen. Den rosa nosen är bara täckt av några fina hår. Piggsvinets svans är bred vid roten och den blir smalare fram till spetsen. Svansen kan användas som gripverktyg.

Detta trädpiggsvin förekommer främst i Panama och kanske i angränsande regioner av Costa Rica och Colombia. Arten når i bergstrakter 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Individerna är aktiva på natten och klättrar i växtligheten. De vilar gömda i den täta vegetationen. Coendou rothschildi äter bland annat blad och frukter.

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
rothschildi
Däggdjur i neotropiska regionen
Sphiggurus

Sphiggurus är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen trädpiggsvin.

Beskrivning 
Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 28 till 65 cm och en svanslängd av 18 till 39 cm. Vikten varierar mellan 500 och 1340 gram. Dessa trädpiggsvin har liksom andra medlemmar av samma familj taggar på ryggen. I motsats till släktet Coendou finns mellan taggarna tjock päls och dessutom är pälsen på buken och andra kroppsdelar som saknar taggar mjukare. Pälsen och taggarnas färg varierar mellan gul, brun, grå och svart.

Dessa gnagare förekommer i Central- och Sydamerika från Mexiko till norra Argentina. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Liksom hos släktet Coendou klättrar individerna i träd och är aktiva på natten. På dagen vilar de i trädens håligheter. Födan utgörs av olika växtdelar som kompletteras ibland med insekter (främst myror). Per kull föds en unge.

IUCN listar 6 arter som livskraftig (LC) och 3 arter med kunskapsbrist (DD).

Taxonomi 
Arter enligt Catalogue of Life:

 Sphiggurus insidiosus
 Sphiggurus mexicanus
 Sphiggurus spinosus
 Sphiggurus vestitus
 Sphiggurus villosus

Wilson & Reeder (2005) listar ytterligare fyra arter, Sphiggurus ichillus, Sphiggurus melanurus, Sphiggurus pruinosus och Sphiggurus roosmalenorum.

Enligt IUCN (2016) är skillnaden mellan släktena Sphiggurus och Coendou inte tillräcklig tydlig. Där infogas alla arter som listas här i Coendou.

Källor

Externa länkar 

Marsvinsartade gnagare
Sphiggurus
Sphiggurus insidiosus

Sphiggurus insidiosus är en däggdjursart som först beskrevs av Lichtenstein eller Olfers 1818.  Sphiggurus insidiosus ingår i släktet Sphiggurus och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Enligt omstridda uppgifter fångades två ungdjur på västindiska öar. De listades tidvis som självständig art, Sphiggurus pallidus. Enligt nyare studier tillhör dessa exemplar arten Sphiggurus insidiosus.

Detta trädpiggsvin förekommer i östra Brasilien från Amazonflodens mynning till delstaten São Paulo. Habitatet utgörs av olika slags skogar. Individerna vistas ganska ofta nära människans samhällen. De är aktiva på natten och klättrar främst i växtligheten. Sphiggurus insidiosus äter frukter, rötter, grönsaker och myrornas larver.

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
insidiosus
Däggdjur i neotropiska regionen
Sphiggurus mexicanus

Sphiggurus mexicanus är en gnagare. Arten beskrevs först av Kerr 1792.  Sphiggurus mexicanus ingår i släktet Sphiggurus och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Det svenska trivialnamnet mexikanskt gripsvanspiggsvin förekommer för arten. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 32 till 45,7 cm, en svanslängd av 20 till 36 cm och en vikt av 1,4 till 2,6 kg. På ovansidan förekommer en blandning av taggar och päls förutom på huvudet som bara är täckt av taggar. Taggarna har en gul färg och svarta spetsar. De mjuka håren som bildar pälsen på ovansidan är svartaktiga. Längre bak finns färre taggar och de är ofta gömda i pälsen. Den rosa nosen liknar en stor knöl och den är bara glest täckt med hår. Svansen är bred nära roten och den blir smalare fram till spetsen. Den har några borstiga hår eller taggar vid den tjocka delen.

Utbredning och habitat 
Detta trädpiggsvin förekommer i Centralamerika från södra Mexiko till nordvästra Panama. Arten lever i olika habitat med träd men den undviker fuktiga städsegröna skogar.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och de klättrar främst i växtligheten. Ibland kommer de ner till marken. Svansen kan användas som gripverktyg. Arten vilar i trädens håligheter och i täta bladansamlingar. Födan utgörs av frukter, frön, unga växtskott och unga blad. Per kull föds en unge.

Ibland används områden med bambu på marken som gömställe. Bon på träd existerar en längre tid och där bildas ofta högar av matrester på marken som är illaluktande. Frukter som äts är vanligen fikon, från släktet Inga, från släktet Cecropia eller från släktet Brosimum.

Utanför parningstiden lever varje individ ensam. Under parningsleken kan arten vara ganska högljudd. Ungarnas läten påminner och tamkattens jamande.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
mexicanus
Däggdjur i neotropiska regionen
Sphiggurus spinosus

Sphiggurus spinosus är en däggdjursart som först beskrevs av F. Cuvier 1823.  Sphiggurus spinosus ingår i släktet Sphiggurus och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Det svenska trivialnamnet taggigt gripsvanspiggsvin förekommer för arten.

Detta trädpiggsvin förekommer från centrala Brasilien över östra Paraguay och nordöstra Argentina till centrala Uruguay. Arten lever i skogar och i andra habitat med träd.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 28,5 till 47 cm. Svansens längd motsvarar ungefär 75 procent av kroppslängden. Djuret har cirka 5 cm långa bakfötter och ungefär 1,5 cm stora öron. Ovansidan är täckt av lång och mörk gråbrun till svart päls. I pälsen är flera tvåfärgade och korta taggar inblandade men oftast är bara taggarnas spets synlig. De långsmala taggarna som finns hos några andra släktmedlemmar saknas. Ungdjur är mer rödaktiga.

Källor

Externa länkar 

Trädpiggsvin
spinosus
Däggdjur i neotropiska regionen
Sphiggurus vestitus

Sphiggurus vestitus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1899.  Sphiggurus vestitus ingår i släktet Sphiggurus och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Detta trädpiggsvin förekommer i två bergstrakter i Colombia. Utbredningsområdet ligger cirka 1300 meter över havet. Arten hittades i fuktiga bergsskogar och i fruktträdodlingar. Sphiggurus vestitus är aktiv på natten och äter blad, frukter, unga växtskott och andra växtdelar.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 33 till 37 cm och svansen är ungefär 50 procent mindre. På ovansidan förekommer långa svarta hår och tvåfärgade taggar. Bakfötterna är cirka 6 cm långa. De tjockare taggarna har en längd av 2,5 till 3,5 cm och de är nära roten samt i mitten ljusgula samt svartaktiga vid spetsen. En annan sorts taggar är smala och 7 till 8 cm långa med samma färgsättning. De långsmala taggarna saknas på stjärten. Den mjuka pälsen på undersidan har en mörkbrun färg. På främre delen av svansen förekommer taggar (liksom de tjocka på ryggen) och päls. Andra delar av svansen är täckta av styva svarta hår, förutom undersidan vid spetsen som är naken. Bakre delen av svansen används som gripverktyg. Djuret har borstig päls på ovansidan av händer och fötter. Morrhåren är långa och svarta.

Källor

Externa länkar 

Marsvinsartade gnagare
vestitus
Däggdjur i neotropiska regionen
Sphiggurus villosus

Sphiggurus villosus är en däggdjursart som först beskrevs av F. Cuvier 1823.  Sphiggurus villosus ingår i släktet Sphiggurus och familjen trädpiggsvin. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet villosus i det vetenskapliga namnet är det latinska ordet för hårig.

Detta trädpiggsvin förekommer i östra och sydöstra Brasilien. Habitatet utgörs av skogar vid Atlanten som kan vara ursprunglig eller återskapad. Arten hittas även i områden som ligger nära människans boplatser. Individerna är aktiva på natten, klättrar i träd och äter främst blad.

Källor

Externa länkar 

Marsvinsartade gnagare
villosus
Däggdjur i neotropiska regionen
Dactylomys

Dactylomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen lansråttor. Arterna förekommer i nordvästra Sydamerika.

Dactylomys peruanus är med en kroppslängd (huvud och bål) av cirka 25 cm och en svanslängd av cirka 32 cm den minsta arten. De andra arterna blir cirka 30 cm långa och därtill kommer en 40 till 43 cm lång svans. Vikten för de stora arterna varierar mellan 600 och 700 gram. I motsats till flera andra lansråttor har arterna en mjuk päls utan taggar. Pälsen har på ovansidan en gulbrun färg och buken är vitaktig. Huvudet är övervägande grå. Den tredje och fjärde tån vid fram- och backfötter är förlängd och lite bredare än de andra tårna.

Dactylomys vistas i skogar, ofta nära vattenansamlingar. De klättrar i växtligheten och är aktiva på natten. Viloplatsen utgörs av tät undervegetation. Dessa gnagare äter mjuka delar av bambustjälkar och kanske andra växtdelar. Ofta iakttogs två vuxna individer tillsammans. Dactylomys är känt för ett markant läte. Antagligen visar de på så sätt anspråket till ett revir. Upphittade honor var dräktiga med två embryon.

Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Dactylomys boliviensis
 Dactylomys dactylinus
 Dactylomys peruanus

IUCN listar Dactylomys peruanus med kunskapsbrist (DD) och de andra två som livskraftiga (LC).

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
Dactylomys
Dactylomys boliviensis

Dactylomys boliviensis är en däggdjursart som beskrevs av Anthony 1920. Dactylomys boliviensis ingår i släktet Dactylomys och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer i Bolivia, östra Peru och nordvästra Brasilien. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar med bambu som undervegetation eller av andra områden med bambu.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
boliviensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Dactylomys dactylinus

Dactylomys dactylinus är en däggdjursart som först beskrevs av Anselme Gaëtan Desmarest 1817.  Dactylomys dactylinus ingår i släktet Dactylomys och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Brasilien, i nordöstra Peru och i angränsande områden av Ecuador, Bolivia, Colombia och kanske Venezuela. Arten vistas i undervegetationen av tropiska skogar med många bambuväxter. Individerna bildar små familjegrupper. De har ett markant läte.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
dactylinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Dactylomys peruanus

Dactylomys peruanus är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1900. Dactylomys peruanus ingår i släktet Dactylomys och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Arten blir ungefär 24 cm lång (huvud och bål) och den har en cirka 32 cm lång svans. Viktuppgifter saknas. Dactylomys peruanus saknar grova hår och har mjuk päls. Pälsens färg är olivbrun på ovansidan med inslag av gråbrun vid nosen. Öronen är nästan gömda i pälsen. Påfallande är delar av låren och det första avsnittet av svansen som är orange på undersidan. Svansen har en tät päls nära bålen, glest fördelade hår i mitten och en tofs vid spetsen. Arten har en vit undersida med lite mörkare centrala delar.

Denna gnagare är bara känd från två mindre områden i östra Peru respektive västra Bolivia. Arten vistas där i bergstrakter mellan 1000 och 3300 meter över havet. Habitatet utgörs av molnskog med bambu som undervegetation. Antagligen äter djuret främst bambu. Individerna är nattaktiva och deras läten påminner om fåglarnas kvittrande.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
peruanus
Däggdjur i neotropiska regionen