kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kannabateomys amblyonyx

Kannabateomys amblyonyx är en däggdjursart som först beskrevs av Wagner 1845.  Kannabateomys amblyonyx är ensam i släktet Kannabateomys som ingår i familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Denna gnagare förekommer i södra Brasilien samt i angränsande regioner av östra Paraguay och nordöstra Argentina. Arten vistas i fuktiga tropiska skogar och i områden med bambu nära vattenansamlingar. I bergstrakter når Kannabateomys amblyonyx 1000 meter över havet.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 23 till 35 cm och en svanslängd av 30 till 42 cm. De väger vanligen 350 till 570 g. Pälsen är på ryggen blek gulbrun till orange och vid buken ljusare till vitaktig. Arten har i motsats till flera andra lansråttor mjuk päls och saknar borstar eller taggar. Den tredje och fjärde tån vid fram- och backfötter är förlängd och lite bredare än de andra tårna. Kannabateomys amblyonyx skiljer sig från släktet Dactylomys i avvikande detaljer av skallens och tändernas konstruktion. Huvudet kännetecknas av en nästan fyrkantig nos, gråa kinder, vita läppar och långa morrhår. Vanligen är hannar lite större än honor men inte hos alla populationer.

Arten är aktiv på natten och klättrar i växtligheten. Den har höga läten, troligen för att markera reviret. Honor föder vanligen en och sällan två ungar per kull. Annars motsvarar arten andra lansråttor i levnadssättet. Kannabateomys amblyonyx äter blad, bambu och unga växtskott. Oftast etablerar varje individ ett revir och ibland förekommer monogama par. Reviren från hannar och honor överlappar varandra. Antagligen jagas arten av mösskapucin (Cebus apella). Den jagar i alla fall andra gnagare i samma region.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
amblyonyx
Däggdjur i neotropiska regionen
Olallamys

Olallamys är ett släkte av däggdjur. Olallamys ingår i familjen lansråttor. Dessa gnagare lever i norra Sydamerika i Colombia och Venezuela. Släktet fick ursprungligen av Albert Günther det vetenskapliga namnet Thrinacodus men 1988 upptäcktes att namnet redan var upptagen av en haj och så fick släktet ett annat namn.

Släktnamnet är bildat av efternamnet Olalla, från Carlos Olalla som var en djurhandlare, samt av det grekiska ordet mys (mus).

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 18 till 24 cm och en svanslängd av 25 till 35 cm. Pälsen har på ovansidan en röd- eller gulbrun färg och buken är vitaktig, ibland med gul skugga. Olallamys har mjuk päls och inga taggar i motsats till flera andra lansråttor. Även svansen är täckt med päls och hos Olallamys albicauda är största delen av svansen vit. Vid fram- och bakfötter är den tredje och fjärde tån något förlängd.

Olallamys lever i bergstrakter, vanligen mellan 2000 och 3200 meter över havet. För Olallamys edax är känt att den klättrar i växtligheten och att den är aktiv på natten. Arterna vistas vanligen i skogens undervegetation som ofta bildas av bambu. Olallamys albicauda jagas bland annat av krabbätarräven.

Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Olallamys albicauda
 Olallamys edax

Båda arter listas av IUCN med kunskapsbrist (DD).

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
Olallamys
Olallamys albicauda

Olallamys albicauda är en däggdjursart som först beskrevs av Albert Günther 1879.  Olallamys albicauda ingår i släktet Olallamys och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet i det vetenskapliga namnet är latin och betyder "vit svans".

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 15 till 18 cm och en svanslängd av 25,5 till 26 cm. Den liknar Olallamys edax men är mindre. Kännetecknande för den population som hittades först är svansens färg med en mörkare främre del (samma färg som ovansidan) och en vit spets. 1914 upptäcktes individer med helt brunaktig svans. De beskrevs av J. A. Allen som ny art (Olallamys apolinari) men taxonet listas i nyare avhandlingar som synonym. Olallamys albicauda skiljer sig även i tändernas och skallens konstruktion från Olallamys edax. Svansen hos den senare är nästan helt vit.

Denna gnagare förekommer med två populationer i Colombias bergstrakter. Arten vistas i regioner som ligger 2800 till 3200 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsskogar med bambu som undervegetation.

Exemplaren klättrar i träd och bygger ett näste i trädkronan. Där vilar upp till tre individer tillsammans. Arten jagas bland annat av krabbätarräven.

Beståndet hotas av skogarnas omvandling till jordbruksmark och samhällen. Populationsstorleken är okänd. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
albicauda
Däggdjur i neotropiska regionen
Olallamys edax

Olallamys edax är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1916.  Olallamys edax ingår i släktet Olallamys och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Venezuelas bergstrakter. Arten vistas i regioner som ligger cirka 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av landskap med bambu som undervegetation. Individerna är aktiva på natten och klättrar i växtligheten.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
edax
Däggdjur i neotropiska regionen
Diplomys

Diplomys är ett släkte av däggdjur. Diplomys ingår i familjen lansråttor.

Beskrivning 

Dessa gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 20 till 48 cm och en svanslängd av 18 till 28 cm. Vikten ligger allmänt mellan 360 och 430 gram och vissa individer når 490 gram. Arterna har en rödbrun, rödaktig eller orangebrun päls på ovansidan som även innehåller några svarta hår. På buken är de ljusbrun med röd skugga eller rosa. Håren på den brunaktiga svansen är glest fördelade med undantag av den något yviga spetsen. Med sina korta breda fötter som är utrustade med böjda klor är dessa lansråttor bra anpassade för livet i träden.

Släktets utbredningsområde sträcker sig från Panama till Ecuador. Habitatet utgörs av regnskog och buskskog. Arterna vistas i kuperade områden och bergstrakter. Diplomys rufodorsalis når 2000 meter över havet.

Individerna är aktiva på natten och de klättrar i växtligheten. Dessa gnagare kan hoppa en meter från gren till gren. Exemplar som hölls i fångenskap åt frukter, mandelkärnor och frön. Honor har en eller sällan två ungar per kull.

Taxonomi 
Kladogram enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
Diplomys
Diplomys caniceps

Diplomys caniceps är en däggdjursart som först beskrevs av Albert Günther 1877.  Diplomys caniceps ingår i släktet Diplomys, och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare är bara känd från en bergstrakt i nordvästra Colombia. Arten klättrar i växtligheten.

Arten är med svans cirka 39 cm lång och svansens längd är cirka 19 cm. Djuret har 4,2 cm långa bakfötter och 1,5 cm stora öron. Pälsen på ovansidan är inte lika rödaktig som hos Diplomys labilis. Individernas undersida har en ljusbrun färg. På svansen förekommer bara några glest fördelade hår.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
caniceps
Däggdjur i neotropiska regionen
Diplomys labilis

Diplomys labilis är en däggdjursart som först beskrevs av Outram Bangs 1901.  Diplomys labilis ingår i släktet Diplomys, och familjen lansråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 21,2cm till 34 cm, en svanslängd av 17,5 till 24,9 cm och en vikt av 300 till 492 g. Bakfötterna är 4,4 till 4,8 cm långa och öronen är 1,5 till 1,7 cm stora. Den tjocka och borstiga pälsen på ovansidan har en rödbrun färg och undersidan är täckt av ljus orange päls. Huvudet kännetecknas av en grå skugga och av vita fläckar vid morrhåren samt bakom öronen. Ovanför ögonen ligger ett rödaktigt område. På svansen förekommer brun päls men den köttfärgade huden är ibland synlig.

Denna gnagare förekommer från centrala Panama över västra Colombia till norra Ecuador. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar, mangrove och trädodlingar.

Diplomys labilis klättrar i växtligheten och är aktiv på natten. Individerna vilar i trädens håligheter och de syns ofta i par. Födan utgörs antagligen av frukter och några blad. Honor kan para sig hela året och per kull föds en eller två ungar. På öar kan Diplomys labilis även vara dagaktiv.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
labilis
Däggdjur i neotropiska regionen
Diplomys rufodorsalis

Diplomys rufodorsalis är en däggdjursart som först beskrevs av J. A. Allen 1899.  Diplomys rufodorsalis ingår i släktet Diplomys, och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade. Enligt Emmons et al. (2005) bör arten listas i ett eget släkte, Santamartamys. Det vetenskapliga namnet för det nya släktet syftar på bergstrakten Sierra Nevada de Santa Marta där arten förekommer och dessutom ingår det grekiska ordet mys (mus). Artepitet är sammansatt av de latinska orden rufo (röd) och dorsalis (ovan).

Ett av exemplaren som hittades under sen 1800-talet hade en absolut kroppslängd (med svans) av 45,7 cm och svansen var 26,7 cm lång. Djuret har cirka 3,5 cm långa bakfötter och ungefär 1,0 cm stora öron. Arten tillhör familjen lansråttor men den saknar borstar och taggar. Pälsen är däremot mjuk och ullig. På ovansidan är underullen gråaktig och täckhåren är rödbruna till röda. Även svansen är täckt av hår. De är rödaktiga vid roten samt bruna vid spetsen.

Avvikande detaljer av kraniet skiljer arten från andra lansråttor.

Enligt en observation är Diplomys rufodorsalis nattaktiv.

Denna gnagare är bara känd från tre individer. De första hittades vid slutet av 1800-talet och användes för artens beskrivning. Den tredje individen iakttogs 2011. Arten förekommer i en bergstrakt i norra Colombia som är täckt av tropisk skog. Utbredningsområdet ligger 700 till 2000 meter över havet. Det är oklart hur bra djuret uthärdar de skogsavverkningar som sker i området. Då arten är så sällsynt listas den av IUCN som akut hotad (CR).

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
rufodorsalis
Däggdjur i neotropiska regionen
Echimys

Echimys är ett släkte av gnagare som ingår i familjen lansråttor.

Taxonomi 

Släktet tillhör underfamiljen Echimyinae. Taxonomin för denna underfamilj ändrades flera gånger under de senaste åren. Flera arter som tidigare listades till Echimys flyttades till släktena Callistomys, Makalata, Pattonomys och Phyllomys.

Enligt Wilson & Reeder (2005) finns bara tre arter kvar i Echimys.
 Echimys chrysurus, nordöstra Brasilien, östra Venezuela och regionen Guyana.
 Echimys saturnus, östra Ecuador, norra Peru.
 Echimys semivillosus, norra Colombia, norra Venezuela.

IUCN förtecknar även E. semivillosus i släktet Pattonomys. Där listas istället en art som upptäcktes 2005, Echimys vieirai.

Beskrivning 

Dessa gnagare blir 17 till 35 cm långa (huvud och bål) och har en 15 till 37 cm lång svans. De väger mellan 194 och 890 gram. Arternas päls liknar borstar eller taggar. Den är rödbrun till svart på ovansidan och ljusare till vitaktig på buken. Tårna vid de breda fötterna är utrustade med kraftiga klor.

Släktets medlemmar lever i områden med träd. De klättrar i växtligheten och är aktiva på natten. På dagen vilar de i trädens håligheter eller i hålrum mellan rötterna som fodras med blad. Ibland syns några individer tillsammans. Honor föder en eller två ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
Phyllomys blainvillii

Phyllomys blainvillii är en däggdjursart som först beskrevs av Jourdan 1837.  Phyllomys blainvillii ingår i släktet Phyllomys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

I genomsnitt är arten 28,0 cm lång (huvud och bål) och svanslängden är 20,2 cm. Enligt 2 exemplar har arten 4,3 till 4,5 cm långa bakfötter samt 1,5 till 1,7 cm stora öron. De mjuka håren på ovansidan är ockra med några svarta avsnitt. Dessutom är ovansidan täckt av upp till 2,4 cm långa taggar som är ljusa nära roten, svartaktiga i mitten och orangebruna vid spetsen. Spetsen är särskilt smal och liknar en piska. På undersidan förekommer krämfärgad päls med gul skugga på några ställen. Svansens gulbruna hår blir mörkare och nästan svartaktiga fram till spetsen och där bildas en liten tofs. Jämförd med Phyllomys lamarum är taggarna mera gömda i pälsen och svansen päls är tjockare så att fjällen är gömda.

Denna gnagare förekommer i östra Brasilien. Den lever i delvis lövfällande skogar samt i mindre trädgrupper. Individerna klättrar i växtligheten och bygger sina bon av blad i trädens håligheter. De är aktiva på natten och äter troligen blad.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
blainvillii
Däggdjur i neotropiska regionen
Phyllomys brasiliensis

Phyllomys brasiliensis är en däggdjursart som först beskrevs av Lund 1840.  Phyllomys brasiliensis ingår i släktet Phyllomys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Djuret är medelstor inom släktet Phyllomys. Enligt 1 exemplar har arten 3,7 cm långa bakfötter samt 1,7 cm stora öron. Ovansidan är täckt av orangebruna hår med ett svart band i mitten. Dessutom är flera upp till 2,7 cm långa taggar inblandade som är ganska tjocka (1,3 millimeter). På undersidan förekommer krämfärgad till gul päls. Största delen av svansen har ett tunt och brunt hårtäcke så att fjällen blir synliga. Endast vid spetsen finns längre hår som bildar en tofs. Arten är större än den liknande Phyllomys lamarum och dessutom har Phyllomys brasiliensis mörkare päls.

Denna gnagare förekommer i en kullig region i delstaterna Rio de Janeiro och Minas Gerais i Brasilien. Utbredningsområdet ligger 500 till 800 meter över havet. I regionen förekommer delvis lövfällande skogar och landskapet Cerradon. Ett exemplar hittades i en grotta.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
brasiliensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Echimys chrysurus

Echimys chrysurus är en däggdjursart som först beskrevs av Zimmermann 1780.  Echimys chrysurus ingår i släktet Echimys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Vid artens upptäckt antogs att den är nära släkt med sjusovaren och den listades därför i släktet Myoxus (enligt aktuell taxonomi ett synonym till Glis). Senare uppställdes hypotesen att arten ingår i släktet egentliga piggsvin (Hystrix). Tillhörigheten till släktet Echimys föreslogs för första gången 1817.

Utseende 
Denna stora gnagare blir utan svans 242 till 300 mm lång och svanslängden är 305 till 370 mm. Djuret har 42 till 54 mm långa bakfötter och cirka 20 mm stora öron. Kroppens ovansida är täckt av tillplattade taggar och fler borstar som har en ljus- till mörkgrå färg. Kännetecknande är en vit mask i ansiktet som är bred på hjässan, smal mellan ögonen och äter bredare kring nosen. Andra delar av huvudet är mörkbruna och kinderna samt halsen har en rödbrun färg. Öronen bär fina bruna hår. Arten har bruna ögon och rödaktiga ögonlock. Den främre delen av undersidan från hakan till kort bakom bröstet är vit och sedan följer ett gråbrunt område. Svansen är bra täckt med hår och den första halvan eller en tredjedel är gråbrun. Bakre delen varierar mellan vit, gul eller kastanjebrun. Beroende på exemplar finns större variationer. Tårna vid de breda bakfötterna är utrustade med robusta klor.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i regionen Guyana och i angränsande regioner av nordöstra Brasilien. Arten lever i skogar, är aktiv på natten och klättrar främst i växtligheten. Per kull föds två ungar.

Ekologi 
Exemplaren klättrar vanligen långsamma i träd. Vid fara kan de snabb springa till ett gömställe i det täta bladverket. Sedan sitter de en längre tid orörlig. Echimys chrysurus vilar på dagen i trädens håligheter som fodras med löv. Den har frukter och kanske blad som föda. Arten jagas av glasögonugglan.

Hot 
Regionala bestånd hotas av skogsröjningar. Hela populationen anses vara stabil.  IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
chrysurus
Däggdjur i neotropiska regionen
Phyllomys dasythrix

Phyllomys dasythrix är en däggdjursart som först beskrevs av Reinhold Friedrich Hensel 1872.  Phyllomys dasythrix ingår i släktet Phyllomys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i södra Brasilien och kanske i angränsande områden av Uruguay. Den lever i skogar i låglandet med träd av brödgranssläktet. Individerna klättrar i växtligheten och bygger sina bon av blad i trädens håligheter. De är aktiva på natten och äter troligen blad. När de kommer ner till marken jagas de bland annat av rävar.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
dasythrix
Däggdjur i neotropiska regionen
Toromys grandis

Toromys grandis är en däggdjursart som först beskrevs av Wagner 1845.  Toromys grandis ingår i släktet Toromys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten räknades tidvis till släktet Makalata. Enligt en studie från 2005 bör den listas i släktet Toromys.

Denna gnagare förekommer vid Amazonfloden i norra Brasilien. Habitatet utgörs av regnskogar som ofta översvämmas.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
Echimyidae
Däggdjur i neotropiska regionen
Phyllomys lamarum

Phyllomys lamarum är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1916.  Phyllomys lamarum ingår i släktet Phyllomys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i östra Brasilien nära kusten. Den lever i delvis lövfällande skogar och besöker angränsande biotop.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
lamarum
Däggdjur i neotropiska regionen
Makalata macrura

Makalata macrura är en däggdjursart som först beskrevs av Wagner 1842.  Makalata macrura ingår i släktet Makalata och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i västra Amazonområdet i Brasilien, Ecuador och Peru. Antagligen föredrar arten områden där den ursprungliga täta skogen avverkades och som vuxit igen. Makalata macrura vistas till exempel i trädgårdar. Den klättrar där i växtligheten och äter bland annat blad. En upphittad hona var dräktig med en unge.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
macrura
Däggdjur i neotropiska regionen
Phyllomys nigrispinus

Phyllomys nigrispinus är en däggdjursart som först beskrevs av Wagner 1842.  Phyllomys nigrispinus ingår i släktet Phyllomys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Ett exemplar hade en kroppslängd (huvud och bål) av 24,1 cm och en svanslängd av 15,7 cm. Bakfötterna var 3,7 cm långa. De mjuka delarna av ovansidans päls har en rödbrun färg med några svarta streck inblandade. Dessutom förekommer flera upp till 2,7 cm långa taggar med svart spets. Taggarna är ganska smala (1 mm diameter) och de blir ännu smala vid spetsen som liknar en piska. På undersidan kan pälsen vara grågul, ljusbrun eller vitaktig. Djuret är mindre orangefärgat på ovansidan än Phyllomys kerri och dessutom avviker dessa två taxon i kraniets och tändernas detaljer. Trots allt kan de vara samma art. Jämförd med Phyllomys dasythrix har Phyllomys nigrispinus full utvecklade taggar.

Denna gnagare förekommer i sydöstra Brasilien i delstaterna Rio de Janeiro, Parana och Sao Paulo. Arten lever i städsegröna skogar och i delvis lövfällande skogar. Antagligen bygger den liksom andra släktmedlemmar bon av blad.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
nigrispinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Callistomys pictus

Callistomys pictus är en däggdjursart som först beskrevs av Francois Jules Pictet de la Rive 1841.  Callistomys pictus är ensam i släktet Callistomys som ingår i familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Före 1998 infogades arten i olika andra släkten inom familjen lansråttor. Släktets vetenskapliga namn är sammansatt av de grekiska orden callisto (snygg) och mys (mus).

Enligt en genetisk studie från 2014 är arten närmare släkt med sumpbävern (Myocastor coypus) än med andra lansråttor. Därför borde sumpbävern ingå i familjen lansråttor.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i östra Brasilien i delstaten Bahia vid Atlanten. Arten lever främst i områden där kakaoträd odlas och den äter trädens blad. Troligen vistades den ursprungligen i regnskogar i låglandet.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 25,0 till 29,5 cm och en svanslängd av 27,3 till 32,5 cm. Bakfötterna är 4,3 till 4,7 cm långa och öronen är cirka 1,6 cm stora. Callistomys pictus ingår i familjen lansråttor men den saknar styva hår eller taggar. Håren är däremot långa samt mjuka och pälsen är tät. På ovansidan är håren nära roten brun och resten är vit eller svart. Det svarta området finns på axlarna och fram till stjärten och liknar en sadel. Alla andra delar av ovansidan samt undersidan är vita och det finns en tydlig gräns mellan dessa områden. Ett annat svart område förekommer på huvudets topp. Svart päls täcker svansens övre del nära bålen och ett avsnitt vid svansspetsen är ovanpå vit. Svansens undersida har en gulaktig färg. Arten har långa och smala morrhår som når axlarna när en människa böjer de bakåt.

Det nya släktet etablerades huvudsakligen på grund av avvikande detaljer av kraniet och tänderna. Enligt samma studie bör även en utdöd art ingå i släktet Callistomys som ursprungligen blev beskriven av Winge 1888 som Lasiuromys villosus. Nu levande arter som tidigare ingick i Lasiuromys flyttades till släktet Isothrix.

Status 
Beståndet hotas av skogsavverkningar när odlingsmark eller trafikstråk etableras. Fram till 2016 var bara 13 exemplar kända. Populationens storlek är inte känd men det antas att beståndet minskar. Därför och på grund av det begränsade utbredningsområdet listas Callistomys pictus av IUCN som starkt hotad (EN).

Källor

Externa länkar 

 Foto, ARKive.org

Lansråttor
Echimyidae
Däggdjur i neotropiska regionen
Toromys rhipidurus

Toromys rhipidurus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1928. Toromys rhipidurus ingår i släktet Toromys och familjen lansråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Peru i västra delen av Amazonområdet. Regionen ligger cirka 200 meter över havet. Arten lever i regnskogen och den är aktiv på natten. Toromys rhipidurus klättrar främst i växtligheten och vilar i trädens håligheter. Honor föder troligen bara en unge per kull.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 21 till 26 cm, en svanslängd av 18 till 21,5 cm och en vikt av cirka 315 g. Mjuka hår på ovansidan är gulbruna till rödbruna och sedan är flera svarta hår iblandade. På huvudet är pälsen lite mer gråaktig. Glest fördelat förekommer borstiga hår och taggar som har långsmala spetsar som liknar en piska. Nära stjärten har flera taggar vita spetsar. Toromys rhipidurus har inga taggar på nedre delen av kroppssidorna. Undersidans hår kan vara ljusbruna nära roten och resten är intensiv gulaktig. Artens bakfötter är korta samt breda och de avrundade öronen är nakna. Honor har fyra spenar. Svansen är bara nära bålen tät täckt med päls, på resten förekommer glest fördelade hår och fjäll.

Källor

Externa länkar 

Lansråttor
rhipidurus
Däggdjur i neotropiska regionen