kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Apomys microdon

Apomys microdon är en däggdjursart som beskrevs av Hollister 1913. Apomys microdon ingår i släktet Apomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir med svans 219 till 238 mm lång, svanslängden är 124 till 138 mm och vikten ligger vid 21 till 24 g. Apomys microdon har 26 till 27 mm och 18 till 19 mm stora öron. Den mjuka pälsen på ovansidan är brun med orange skugga och undersidans päls är intensiv orangebrun. Ibland finns vita fläckar på buken. Djuret liknar i kroppsformen en vanlig husmus med stora ögon och stora öron.

Denna gnagare förekommer på Luzon och på några mindre öar i norra Filippinerna. I bergstrakter når arten 2150 meter över havet. Habitatet utgörs av olika slags skogar.

Individerna är nattaktiva. De går på marken och klättrar i växtligheten. Födan utgörs av daggmaskar, insekter och frön. Honor föder troligen 2 eller 3 ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
microdon
Däggdjur i orientaliska regionen
Apomys musculus

Apomys musculus är en däggdjursart som beskrevs av Miller 1911. Apomys musculus ingår i släktet Apomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir med svans 196 till 219 mm lång, svanslängden är 104 till 127 mm och vikten ligger vid 19 till 25 g. Den har 23 till 26 mm långa bakfötter och 16 till 18 mm stora öron. Ovansidan är täckt av mjuk brun päls med gul eller orange skugga och på undersidan förekommer gulorange päls som kan vara vitaktig på olika ställen. Allmänt påminner Apomys musculus om en vanlig husmus.

Denna gnagare förekommer på flera olika öar i centrala och norra Filippinerna. Arten vistas i kulliga områden och medelhöga bergstrakter upp till 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av torra och fuktiga skogar.

Djuret är främst nattaktiv men det kan vandra omkring på molniga dagar. Individerna går främst på marken och de klättrar ibland i växtligheten. Födan utgörs av insekter, daggmaskar och andra ryggradslösa djur samt frön. Enligt ett fåtal studier föds två ungar per kull. På honans undersida förekommer två par spenar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
musculus
Däggdjur i orientaliska regionen
Apomys sacobianus

Apomys sacobianus är en däggdjursart som beskrevs av Johnson 1962. Apomys sacobianus ingår i släktet Apomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer i centrala delen av ön Luzon i norra Filippinerna. Hittills är bara den individ känd som användes för artens beskrivning (holotyp). Den hittades i en skog.

Arten blir med svans 277 till 315 mm lång, svanslängden är 132 till 153 mm och vikten varierar mellan 79 och 105 g. Apomys sacobianus har 35 till 40 mm långa bakfötter och 21 till 25 mm långa öron. Djuret liknar en vanlig husmus i utseende med gråbrun päls på ovansidan och ljusgrå till vitaktig päls på undersidan. Likaså är svansen uppdelad i en mörk övre del och en vitaktig nedre del. Artens svans är smalare och längre jämförd med svansen från andra släktmedlemmar som lever i samma region.

Individerna går vanligen på marken och de klättrar sällan i växternas låga delar men inte längre upp än 1 meter. Infångade individer matades framgångsrik med daggmaskar och majs. Honor har två par spenar och hos dräktiga honor registrerades två embryo.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
sacobianus
Däggdjur i orientaliska regionen
Hybomys

Hybomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur.

Beskrivning 

Arterna blir 10 till 15 cm långa (huvud och bål) har en 8 till 13,5 cm lång svans och väger 30 till 70 g. De har vanligen en mjuk päls men hos vissa exemplar är pälsen mera rå. Pälsens färg på ovansidan varierar mellan brun och svartaktig med en mörkare längsgående strimma på ryggens mitt. Undersidan är ljusare till ljusgrå. Däremot har händernas och fötternas ovansida ofta samma färg som ryggen. På svansen finns nästan inga hår. Den smala tummen är utrustad med en nagel.

Släktets medlemmar förekommer i centrala Afrika mellan Sahara och Kongo-Kinshasa. De vistas i skogar och buskskogar och besöker odlade regioner.

Dessa gnagare klättrar inte i växtligheten och några har bra simförmåga. Mera kända arter som Hybomys univittatus är aktiva på dagen och vilar i underjordiska bon som fodras med kvistar eller de använder ansamlingar av växtdelar eller hål i termitstackar som gömställe. Individerna lever främst ensamma och hanar har tydlig avgränsade revir men territoriet kan överlappa med flera honors revir. Födan utgörs av frukter, rötter och insekter.

Honor kan troligen para sig under hela året men de flesta ungar föds under regntiden mellan februari och maj. Dräktigheten varar 29 till 31 dagar och en kull har 7 till 10 ungar. Cirka tre månader efter födelsen blir ungarna könsmogna.

Hybomys badius och Hybomys basilii som har begränsade utbredningsområden listas av IUCN som starkt hotad (EN). Hybomys lunaris klassificeras som sårbar (VU) och de andra som livskraftig (LC).

Taxonomi 

Arter enligt Catalogue of Life:

 Hybomys basilii, på ön Bioko (A)
 Hybomys eisentrauti (B)
 Hybomys lunaris (C)
 Hybomys planifrons (D)
 Hybomys trivirgatus (E & F)
 Hybomys univittatus (G)

Wilson & Reeder (2005) och IUCN listar Hybomys eisentrauti under det äldre namnet Hybomys badius.

Kingdon (2015) beskriver arterna under namnet Hybomys-gruppen. De bör i en framtida revision fördelas på olika släkten eller undersläkten.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Hybomys
Hybomys basilii

Hybomys basilii är en däggdjursart som beskrevs av Martin Eisentraut 1965. Hybomys basilii ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer på ön Bioko (Ekvatorialguinea). Den lever i regioner som ligger 450 till 2000 meter över havet. Individer hittades vid skogskanter och på jordbruksmark nära skogar.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 11,8 till 16 cm, en svanslängd av 9,0 till 13,2 cm och en vikt av 70 till 95 g. Bakfötterna är cirka 3 cm långa och öronen är 1,5 till 2,0 cm stora. Den långa och mjuka pälsen på ovansidan har en mörk rödbrun färg med några gulbruna streck. En ännu mörkare längsgående strimma på ryggens topp kan sällan urskiljas. På undersidan förekommer ljusgrå päls.

Mellan oktober och december hittades honor som var dräktiga med en eller två ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
basilii
Däggdjur i etiopiska regionen
Hybomys badius

Hybomys badius är en däggdjursart som beskrevs av Osgood 1936. Hybomys badius ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten blir 10,5 till 13,7 cm lång (huvud och bål), har en 10,8 till 12,1 cm lång svans och väger 55 till 75 g. Bakfötterna är 2,7 till 3,1 cm långa och öronen är 1,5 till 1,8 cm stora. Håren som bildar ovansidans glänsande päls är gråa vid roten, gulbruna i mitten och svarta vid spetsen vad som ger ett mörk rödbrunt till mörkbrunt utseende med några ljusare ställen. Längs ryggens topp sträcker sig en svart strimma. Undersidan är täckt av ljus gråbrun till ljusbrun päls och övergången till ovansidans päls är stegvis. På den långa svansen förekommer svart fjäll som bildar ringar samt några styva hår. Honor har tre par spenar.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer med två från varandra skilda populationer i västra Kamerun. Habitatet utgörs av tropiska bergsskogar.

Ekologi 
Hybomys badius kan vara aktiv under olika tider oberoende av dagsljuset. Den äter växtdelar och olika smådjur. Några upphittade honor var dräktiga med en eller två ungar. Nästan fullvuxna exemplar registrerades i oktober och november.

Källor 

Råttdjur
badius
Däggdjur i etiopiska regionen
Hybomys lunaris

Hybomys lunaris är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1906.  Hybomys lunaris ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Ruwenzoribergen i västra Uganda och östra Kongo-Kinshasa. Den lever i regioner som ligger 1830 till 2440 meter över havet. Hybomys lunaris är aktiv på dagen och har tropiska bergsskogar som habitat.

En individ hade en kroppslängd (huvud och bål) av 10,8 cm, en svanslängd av 11,5 cm samt 2,5 cm långa bakfötter och 1,7 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. Djuret liknar Hybomys univittatus i utseende men pälsfärgen är olivbrun till svartbrun utan inslag av röd. På låren förekommer en ljusbrun strimma och undersidan är likaså ljusbrun. Djuret har svartbruna hår på toppen av händer och fötter. Den näsan nakna svansen är uppdelad i en svart ovansida och en ljusare undersida. Kraniets form varierar beroende på utbredning.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
lunaris
Däggdjur i etiopiska regionen
Hybomys planifrons

Hybomys planifrons är en däggdjursart som först beskrevs av Miller 1900.  Hybomys planifrons ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i västra Afrika i Sierra Leone, Liberia, sydvästra Guinea och västra Elfenbenskusten. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 2250 meter över havet. Hybomys planifrons vistas i ursprungliga tropiska skogar som kan vara fuktig eller torr.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 12 till 13 cm, en svanslängd av 9,1 till 10,4 cm och en vikt av 46 till 60 g. Bakfötterna är 2,8 till 3,2 cm långa och öronen är 1,6 till 1,9 cm stora. Håren som bildar pälsen på ovansidan är gråa nära roten, rödbruna i mitten och bruna vid spetsen vad som ger ett mörkbrunt utseende. På ryggens topp förekommer en svart längsgående strimma. Undersidan är täckt av brun päls. På de mörka öronen och på den svarta svansen förekommer bara glest fördelade hår.

Individerna går främst på marken och de är antagligen dagaktiva. De äter insekter samt några frukter och andra växtdelar. En upphittad hona var dräktig med två ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
planifrons
Däggdjur i etiopiska regionen
Hybomys trivirgatus

Hybomys trivirgatus är en däggdjursart som först beskrevs av Coenraad Jacob Temminck 1853.  Hybomys trivirgatus ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 11,3 till 14,1 cm, en svanslängd av 9,0 till 12,0 cm och en vikt av 45 till 71 g. Bakfötterna är 3,0 till 3,4 cm långa och öronen är 1,5 till 1,8 cm stora. Ovansidans päls har en spräcklig gulbrun till gråbrun grundfärg. En svart längsgående strimma sträcker sig längs ryggens topp. Bredvid denna strimma har flera exemplar en ljusare strimma per sida men den kan vara otydlig. Undersidans färg varierar mellan ljusgrå och ljusbrun. Den ganska långa svansen är mörkbrun till svarta med en lite ljusare undersida. Honor har två par spenar vid ljumsken.

Utbredning 
Arten förekommer med två från varandra skilda populationer i västra Afrika, den första från Sierra Leone till Ghana och den andra i sydvästra Nigeria. Gnagare lever främst i låglandet. Hybomys trivirgatus vistas i tropiska fuktiga skogar.

Ekologi 
Djuret kan vara dag- eller nattaktiv och det går främst på marken. Födan utgörs av myror, termiter, skalbaggar och andra insekter som kompletteras med några växtdelar. Troligen förekommer mindre flockar. Under regntiden hittades honor som var dräktiga med två eller tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
trivirgatus
Däggdjur i etiopiska regionen
Hybomys univittatus

Hybomys univittatus är en däggdjursart som först beskrevs av Peters 1876.  Hybomys univittatus ingår i släktet Hybomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 9,2 till 14,0 cm, en svanslängd av 8,1 till 13,3 cm och en vikt av 28 till 78 g. Bakfötterna är 2,8 till 3,6 cm långa och öronen är 1,5 till 2,0 cm stora. De cirka 1,3 cm långa håren som bildar den mjuka pälsen på ovansidan är gråa nära roten och svarta vid spetsen. Dessutom har många hår ett gulbrunt avsnitt i mitten. Pälsens färg är därför mörk rödbrun till mörkbrun med små gulbruna punkter. En svart strimma sträcker sig längs ryggens topp. Den är hos några exemplar inte sammanhängande. Det förekommer en tydlig gräns mot den ljusgråa undersidan. På de runda öronen finns bara enstaka hår. Arten har svarta fram- och baktassar. Även den svarta svansen ser naken ut men den är täckt av mycket korta styva hår. Honor har tre par spenar.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i centrala Afrika från sydöstra Nigeria till Uganda och söderut till södra Kongo-Brazzaville och centrala Kongo-Kinshasa. Avskilda populationer finns i södra Kongo-Kinshasa och norra Zambia. Arten lever i låglandet och i bergstrakter upp till 2500 meter över havet. Hybomys univittatus föredrar ursprungliga fuktiga skogar men hittas även i mera torra skogar. Den är aktiv på dagen.

Ekologi 
Individerna går främst på marken och de har bra simförmåga. Hybomys univittatus vilar i naturliga håligheter mellan rötter eller under träbitar som ligger på marken. Den har ofta flera bon i reviret som fodras med kvistar och löv. Allmänt vandrar arten 500 meter per dag. Den söker i lövskiktet efter myror, termiter och andra insekter. Födan kompletteras med frön, frukter och ibland blad. Under vissa årstider kan frukter dominera som föda.

När honan inte är brunstig lever varje vuxen exemplar ensam och hannarnas revir överlappar inte. Fortplantningen sker främst under regntiden men olika honor är parningsberedda under den torra perioden. Efter 29 till 31 dagar dräktighet föds upp till fem ungar. De är efter cirka 20 veckor lika stora som de vuxna djuren. Hannar lever allmänt ett år.

Hybomys univittatus jagas bland annat av manguster samt av andra medelstora rovdjur.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
univittatus
Däggdjur i etiopiska regionen
Spelaeomys florensis

Spelaeomys florensis är en utdöd gnagare som beskrevs av D. A. Hooijer 1957. Spelaeomys florensis är ensam i släktet Spelaeomys som ingår i familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Cirka 3000 till 4000 år gamla kvarlevor av arten hittades på Flores och på mindre öar i området. Denna gnagare åt troligen frukter och blad.

På grund av kvarlevornas utseende antas att arten liknade arterna i släktet Papagomys som likaså lever på Flores. Kindtändernas konstruktion påminner istället mer om släktet Mallomys som förekommer på Nya Guinea.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
florensis
Pogonomys

Pogonomys är ett släkte av däggdjur som ingår i familjen råttdjur. 

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 15 cm, en svanslängd av 13 till 25 cm och en vikt mellan 28 och 128 g. Pogonomys loriae är den tyngsta arten. Den täta och ulliga pälsen varierar på ovansidan mellan grå-, brun-, röd- och svartaktig. Hos blekare individer finns vanligen silverfärgade hår inblandade. På buken och extremiteterna är pälsen ljusare till vitaktig. Svansen är täckt av fjäll samt av glest fördelade hår. Den är brun, ofta med köttfärgad spets, och kan användas som gripverktyg. Det korta huvudet kännetecknas av stora ögon. Tummen och stortån är något motsättlig och alla tår är utrustade med klor.

Medlemmar av släktet förekommer på Nya Guinea och på ögrupper i närheten. De vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 3000 meter över havet. Arterna är aktiva på natten och de klättrar i växtligheten eller vistas på marken. Individerna gräver tunnlar. De äter blad, gräs, bambu och andra unga växtdelar.

Hanar och honor bildar flockar som vanligen har upp till fem medlemmar (ibland upp till 15). På Nya Guinea sker fortplantningen under den torra perioden. Beroende på art föder honor 2 till 4 ungar per kull. Med människans vård kan de leva cirka 2,5 år.

IUCN listar Pogonomys fergussoniensis som lever endemisk på D'Entrecasteaux-öarna som starkt hotad (EN) och alla andra som livskraftig (LC).

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Wilson & Reeder (2005) samt IUCN listar ytterligare en art i släktet, Pogonomys fergussoniensis.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Pogonomys
Pogonomys championi

Pogonomys championi är en däggdjursart som beskrevs av Tim Flannery 1988. Pogonomys championi ingår i släktet Pogonomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i en mindre bergstrakt på centrala Nya Guinea. Området ligger 1400 till 2300 meter över havet. Habitatet utgörs av regnskogar och dessutom besöks trädgårdar. Individerna gräver bon i marken.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
championi
Däggdjur i australiska regionen
Pogonomys loriae

Pogonomys loriae är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1897. Pogonomys loriae ingår i släktet Pogonomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är uppkallad efter den italienska etnologen Lamberto Loria som var aktiv på Nya Guinea.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på Nya Guinea. Den vistas i låga och medelhöga bergstrakter mellan 240 och 3000 meter över havet. Habitatet utgörs främst av regnskogar. Individerna gräver underjordiska bon. Per kull föds två eller tre ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
loriae
Däggdjur i australiska regionen
Pogonomys macrourus

Pogonomys macrourus är en däggdjursart som först beskrevs av Milne-Edwards 1877.  Pogonomys macrourus ingår i släktet Pogonomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Australien, på Nya Guinea och på Bismarckarkipelagen. Arten lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1800 meter över havet. Habitatet utgörs främst av regnskogar. Individerna gräver underjordiska bon där de vilar på dagen. Honor föder en till tre ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
macrourus
Däggdjur i australiska regionen
Pogonomys sylvestris

Pogonomys sylvestris är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1920. Pogonomys sylvestris ingår i släktet Pogonomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på Nya Guinea. Arten lever i bergstrakter mellan 1300 och 2800 meter över havet. Habitatet utgörs främst av regnskogar och dessutom besöks trädgårdar. Individerna gräver underjordiska bon.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
sylvestris
Däggdjur i australiska regionen
Praomys delectorum

Praomys delectorum är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1910.  Praomys delectorum ingår i släktet afrikanska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i östra Afrika från Kenya till Moçambique. Arten lever i bergstrakter mellan 1000 och 2200 meter över havet. Habitatet utgörs av ursprungliga och återskapade bergsskogar.

Källor

Externa länkar 

Afrikanska mjukpälsråttor
delectorum
Däggdjur i etiopiska regionen
Praomys hartwigi

Praomys hartwigi är en däggdjursart som beskrevs av Martin Eisentraut 1968. Praomys hartwigi ingår i släktet afrikanska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från bergstrakten kring Mount Oku i Kamerun. Individer hittades mellan 2700 och 2900 meter över havet. Området är täckt av skog. Kanske är Praomys hartwigi och Praomys obscurus samma art.

Källor

Externa länkar 

Afrikanska mjukpälsråttor
hartwigi
Däggdjur i etiopiska regionen
Praomys jacksoni

Praomys jacksoni är en däggdjursart som först beskrevs av de Winton 1897.  Praomys jacksoni ingår i släktet afrikanska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 94 till 131 mm, en svanslängd av 125 till 168 mm och en vikt av 28 till 58 g. Bakfötterna är ungefär 25 mm långa och öronen är ungefär 18 mm stora.

Arten förekommer främst i centrala Afrika från Nigeria till Kenya och söderut till norra Angola och norra Zambia. En avskild population finns i Guinea. Individerna lever i låglandet och i bergstrakter upp till 3000 meter över havet. Denna gnagare hittas främst i regnskogar. Den lever även i andra skogar, på jordbruksmark och nära träskmarker.

Praomys jacksoni är aktiv på natten eller under skymningen. Den går främst på marken men den kan klättra i träd upp till två meter över marken. Arten äter frukter och i viss mån animalisk föda. Fortplantningen sker under regntider och i samband med mogna frukter. Enligt en studie är honan 25 till 31 dagar dräktig och enligt en annan avhandling 34 till 37 dagar. Beroende på region föds upp till 6 ungar per kull. Nyfödda ungar är blinda, nakna och hjälplösa. De öppnar sina ögon efter 10 till 16 dagar och diar sin mor cirka 29 dagar. Honan parar sig igen kort efter ungarnas födelse. Hos hannar sker den första parningen efter cirka 85 dagar och honor är i genomsnitt efter 112 dagar för första gången dräktiga.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Afrikanska mjukpälsråttor
jacksoni
Däggdjur i etiopiska regionen
Praomys minor

Praomys minor är en däggdjursart som beskrevs av Hatt 1934. Praomys minor ingår i släktet afrikanska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kroppslängden (huvud och bål) är 91 till 114 mm och svanslängden är 120 till 137 mm. Arten har cirka 22 mm långa bakfötter och ungefär 15 mm stora öron. Viktuppgifter saknas. Pälsen på ovansidan är mörkbrun hos unga individer och mellanbrun hos vuxna exemplar. Undersidans päls är ljusgrå till vitaktig. Kring ögonen finns mörka ringar. Några hannar har en vit fläck eller strimma på penisens framsida. På den mörkbruna svansen förekommer glest fördelade hår mellan fjällen. Några individer har ljusa fläckar på svansen. Honor har två spenar på bröstet och fyra vid ljumsken.

Arten är bara känd från en liten region i centrala Kongo-Kinshasa. Där hittades tre individer i regnskogen nära Kongofloden. Inget är känt angående levnadssättet men det antas vara lika som hos andra släktmedlemmar.

Källor 

Afrikanska mjukpälsråttor
minor
Däggdjur i etiopiska regionen
Praomys misonnei

Praomys misonnei är en däggdjursart som beskrevs av Van der Straeten och Fritz Dieterlen 1987. Praomys misonnei ingår i släktet afrikanska mjukpälsråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kroppslängden (huvud och bål) är 89 till 123 mm, svanslängden är 113 till 163 mm och vikten varierar mellan 27 och 48 g. Arten har cirka 24 mm långa bakfötter och ungefär 18 mm stora öron. Håren som bildar ovansidan päls är gråa vid roten och rödbruna eller gråa vid spetsen och pälsen ser därför rödbrun eller grå ut. Oftast har äldre exemplar den rödaktiga pälsen. Undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. På svansen förekommer endast några enstaka hår och den är mörkgrå på ovansidan samt ljusgrå på undersidan. Tydliga skillnader mot andra släktmedlemmar finns i kindtändernas konstruktion. Honor har två spenar på bröstet och fyra vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i kulliga områden och i låga bergstrakter i nordöstra Kongo-Kinshasa. Den lever i regioner mellan 500 och 1650 meter över havet. Praomys misonnei vistas främst i regnskogar men den besöker även andra skogar och odlade områden nära skogar. Individerna vistas främst på marken men de kan klättra i träd. Fortplantningen sker vanligen under regntiden mellan september och maj. Honor föder två till fem ungar per kull.

Källor 

Afrikanska mjukpälsråttor
misonnei
Däggdjur i etiopiska regionen