kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kastanjebrun skållav

Kastanjebrun skållav (Psoroma tenue) är en lavart som beskrevs av Henssen. Kastanjebrun skållav ingår i släktet Psoroma, och familjen Pannariaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällhedar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Fjällblylav

Fjällblylav (Santessoniella arctophila) är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Henssen. Fjällblylav ingår i släktet Santessoniella, och familjen Pannariaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällhedar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Lunglavar (svampar)

Lobaria är ett släkte av lavar som först beskrevs av Johann Christian Daniel von Schreber, och fick sitt nu gällande namn av Hoffm.. Lobaria ingår i familjen Lobariaceae, ordningen Peltigerales, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. 

Kladogram enligt Catalogue of Life och Dyntaxa:

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Västlig njurlav

Västlig njurlav (Nephroma laevigatum) är en lavart som beskrevs av Erik Acharius. Västlig njurlav ingår i släktet Nephroma, och familjen Nephromataceae. Enligt den finländska rödlistan är arten akut hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten nära hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland, Gotland, Öland, Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Nephroma laevigatum

Sporsäcksvampar
Grön njurlav

Grön njurlav (Nephroma expallidum) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av William Nylander. 

Grön njurlav ingår i släktet Nephroma och familjen Nephromataceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Nephroma isidiosum

Nephroma isidiosum är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Vilmos Kőfaragó-Gyelnik. 

Nephroma isidiosum ingår i släktet Nephroma och familjen Nephromataceae. Arten har ej påträffats i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
isidiosum
Sydlig filtlav

Sydlig filtlav (Peltigera hymenina) är en lavart som först beskrevs av Erik Acharius och fick sitt nu gällande namn av Dominique François Delise. 

Sydlig filtlav ingår i släktet Peltigera och familjen Peltigeraceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Sporsäcksvampar
Bergfiltlav

Bergfiltlav (Peltigera monticola) är en lavart som beskrevs av Orvo Vitikainen. Bergfiltlav ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är skogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Styv filtlav

Styv filtlav (Peltigera neckeri) är en lavart som beskrevs av Hepp och Johannes Müller Argoviensis. Styv filtlav ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Peltigera scabrosella

Peltigera scabrosella är en lavart som beskrevs av Jon Holtan-Hartwig. Peltigera scabrosella ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
scabrosella
Peltigera latiloba

Peltigera latiloba är en lavart som beskrevs av Jon Holtan-Hartwig. Peltigera latiloba ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
latiloba
Peltigera occendentalis

Peltigera occendentalis är en lavart som först beskrevs av E. Dahl, och fick sitt nu gällande namn av Hördur Kristinsson. Peltigera occendentalis ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
occendentalis
Peltigera frippii

Peltigera frippii är en lavart som beskrevs av Jon Holtan-Hartwig. Peltigera frippii ingår i släktet Peltigera, och familjen Peltigeraceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är skogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
frippii
Fjällig gytterlav

Fjällig gytterlav (Vahliella leucophaea) är en lavart som först beskrevs av Vahl, och fick sitt nu gällande namn av Per Magnus Jørgensen. Fjällig gytterlav ingår i släktet Vahliella, ordningen Peltigerales, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Vahliella atlantica

Vahliella atlantica är en lavart som först beskrevs av Per Magnus Jørgensen och P.W.James, och fick sitt nu gällande namn av Per Magnus Jørgensen. Vahliella atlantica ingår i släktet Vahliella, ordningen Peltigerales, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
atlantica
Amandinea cacuminum

Amandinea cacuminum är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Helmut Mayrhofer och John Wilson Sheard. Amandinea cacuminum ingår i släktet Amandinea, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
cacuminum
Buellia chionea

Buellia chionea är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av John Wilson Sheard. Buellia chionea ingår i släktet Buellia, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
chionea
Buellia ectolechioides

Buellia ectolechioides är en lavart som först beskrevs av Edvard Vainio och som fick sitt nu gällande namn av Christian Friedo Eckhard Erichsen. 

Buellia ectolechioides ingår i släktet Buellia och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
ectolechioides
Kopparspik (svampar)

Kopparspik (Calicium salicinum) är en lavart som beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon. Kopparspik ingår i släktet Calicium, och familjen Physciaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är skogar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Hjälmrosettlav

Hjälmrosettlav (Physcia adscendens) är en lavart som beskrevs av H.Olivier nom. cons. Hjälmrosettlav ingår i släktet Physcia, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Sporsäcksvampar
Gammelsälgslav

Gammelsälgslav (Rinodina degeliana) är en lavart som beskrevs av Brian John Coppins. Gammelsälgslav ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är moskogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Rinodina archaea

Rinodina archaea är en lavart som först beskrevs av Erik Acharius, och fick sitt nu gällande namn av Arnold 1881. Rinodina archaea ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
archaea
Rinodina calcigena

Rinodina calcigena är en lavart som först beskrevs av Thore M. Fries och som fick sitt nu gällande namn av Bernt Arne Lynge. 

Rinodina calcigena ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
calcigena
Rinodina convexula

Rinodina convexula är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Rinodina convexula ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
convexula
Rinodina rinodinoides

Rinodina rinodinoides är en lavart som först beskrevs av Martino Anzi och som fick sitt nu gällande namn av Helmut Mayrhofer och Christoph Scheidegger. 

Rinodina rinodinoides ingår i släktet Rinodina och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
rinodinoides
Rinodina roscida

Rinodina roscida är en lavart som först beskrevs av Søren Christian Sommerfelt, och fick sitt nu gällande namn av Arnold. Rinodina roscida ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
roscida
Dimkrimmerlav

Dimkrimmerlav (Rinodina sheardii) är en lavart som beskrevs av Tor Tønsberg. Dimkrimmerlav ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Enligt den svenska rödlistan är arten akut hotad i Sverige. Arten förekommer i Svealand. Artens livsmiljö är skogslandskap.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Rinodina sheardii

Sporsäcksvampar
Orrlandskrimmerlav

Orrlandskrimmerlav (Rinodina turfacea) är en lavart som först beskrevs av Göran Wahlenberg, och fick sitt nu gällande namn av Gustav Wilhelm Körber. Orrlandskrimmerlav ingår i släktet Rinodina, och familjen Physciaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Rinodina obnascens

Rinodina obnascens är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. 

Rinodina obnascens ingår i släktet Rinodina och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
obnascens
Liten kalkskivlav

Liten kalkskivlav (Diplotomma lutosum) är en lavart som beskrevs av Abramo Bartolommeo Massalongo. Liten kalkskivlav ingår i släktet Diplotomma, och familjen Physciaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är kalkstensklippor och kalkbrott, inklusive bar kalkjord.

Källor

Sporsäcksvampar
Tetramelas triphragmioides

Tetramelas triphragmioides är en lavart som först beskrevs av Martino Anzi, och fick sitt nu gällande namn av Anders Nordin och Leif Tibell. Tetramelas triphragmioides ingår i släktet Tetramelas, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
triphragmioides
Tetramelas phaeophysciae

Tetramelas phaeophysciae är en lavart som beskrevs av Anders Nordin och Leif Tibell. Tetramelas phaeophysciae ingår i släktet Tetramelas, och familjen Physciaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
phaeophysciae
Caloplaca ahtii

Caloplaca ahtii är en lavart som beskrevs av Ulrik Søchting. Caloplaca ahtii ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
ahtii
Caloplaca atrocyanescens

Caloplaca atrocyanescens är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. Caloplaca atrocyanescens ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Orangelavar
atrocyanescens
Caloplaca borealis

Caloplaca borealis är en lavart som först beskrevs av Edvard(Edward) August Vainio, och fick sitt nu gällande namn av Josef Poelt. Caloplaca borealis ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
borealis
Caloplaca caesiorufella

Caloplaca caesiorufella är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Alexander Zahlbruckner. 

Caloplaca caesiorufella ingår i släktet orangelavar och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
caesiorufella
Caloplaca castellana

Caloplaca castellana är en lavart som först beskrevs av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen, och fick sitt nu gällande namn av Josef Poelt. Caloplaca castellana ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är kalkstensklippor och kalkbrott, inklusive bar kalkjord.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
castellana
Caloplaca celata

Caloplaca celata är en lavart som beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Caloplaca celata ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
celata
Vaxorangelav

Vaxorangelav (Caloplaca cerina) är en lavart som först beskrevs av Jakob Friedrich Ehrhart och Johann Hedwig, och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Vaxorangelav ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Orangelavar
Mjölig orangelav

Mjölig orangelav (Caloplaca citrina) är en lavart som först beskrevs av Hoffm., och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Mjölig orangelav ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Orangelavar
Caloplaca demissa

Caloplaca demissa är en lavart som först beskrevs av Gustav Wilhelm Körber, och fick sitt nu gällande namn av Ulf Arup och Grube. Caloplaca demissa ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
demissa
Kantorangelav

Kantorangelav (Caloplaca diphyodes) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Antonio Jatta. 

Kantorangelav ingår i släktet orangelavar och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Externa länkar

Orangelavar
Caloplaca dolomiticola

Caloplaca dolomiticola är en lavart som först beskrevs av Auguste-Marie Hue, och fick sitt nu gällande namn av Alexander Zahlbruckner. Caloplaca dolomiticola ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
dolomiticola
Caloplaca fuscorufa

Caloplaca fuscorufa är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca fuscorufa ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
fuscorufa
Caloplaca glomerata

Caloplaca glomerata är en lavart som beskrevs av Ulf Arup. Caloplaca glomerata ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
glomerata
Caloplaca invadens

Caloplaca invadens är en lavart som beskrevs av Bernt Arne Lynge. Caloplaca invadens ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
invadens
Caloplaca jemtlandica

Caloplaca jemtlandica är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca jemtlandica ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
jemtlandica
Stor mossorangelav

Stor mossorangelav (Caloplaca jungermanniae) är en lavart som först beskrevs av Vahl, och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Stor mossorangelav ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Externa länkar

Orangelavar
Caloplaca latispora

Caloplaca latispora är en lavart som först beskrevs av Bernt Arne Lynge, och fick sitt nu gällande namn av H.Magn.. Caloplaca latispora ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
latispora
Caloplaca leptocheila

Caloplaca leptocheila är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca leptocheila ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
leptocheila
Caloplaca livida

Caloplaca livida är en lavart som först beskrevs av Hepp, och fick sitt nu gällande namn av Antonio Jatta. Caloplaca livida ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
livida
Caloplaca paulii

Caloplaca paulii är en lavart som beskrevs av Josef Poelt. Caloplaca paulii ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
paulii
Caloplaca personata

Caloplaca personata är en lavart som först beskrevs av Johan Hulting, och fick sitt nu gällande namn av comb. ined. Caloplaca personata ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
personata
Caloplaca pyracella

Caloplaca pyracella är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Olof Gotthard Blomberg och Karl Bror Jakob Forssell. 

Caloplaca pyracella ingår i släktet orangelavar och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
pyracella
Grå orangelav

Grå orangelav (Caloplaca scotoplaca) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Hugo Magnusson. 

Grå orangelav ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Externa länkar

Orangelavar
Caloplaca sibirica

Caloplaca sibirica är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca sibirica ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
sibirica
Svart asporangelav

Svart asporangelav (Caloplaca suspiciosa) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Hugo Magnusson. 

Svart asporangelav ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Enligt den svenska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Sverige. Arten förekommer i Svealand, Nedre Norrland och Övre Norrland. Artens livsmiljö är naturmoskogar.

Källor

Externa länkar
 Artfaktablad för Caloplaca suspiciosa

Orangelavar
Caloplaca tristiuscula

Caloplaca tristiuscula är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca tristiuscula ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den svenska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Sverige. Arten förekommer i Götaland. Artens livsmiljö är skogslandskap, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar
 Artfaktablad för Caloplaca tristiuscula

Orangelavar
tristiuscula
Caloplaca tromsoeënsis

Caloplaca tromsoeënsis är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Caloplaca tromsoeënsis ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Orangelavar
tromsoeënsis
Caloplaca vitellinula

Caloplaca vitellinula är en lavart som först beskrevs av auct. non (Nyl., och fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. Caloplaca vitellinula ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
vitellinula
Caloplaca asserigena

Caloplaca asserigena är en lavart som först beskrevs av Johann Gottlieb Franz-Xaver Lahm, och fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. Caloplaca asserigena ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
asserigena
Caloplaca flavocitrina

Caloplaca flavocitrina är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Henri Jacques François Olivier. 

Caloplaca flavocitrina ingår i släktet orangelavar och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
flavocitrina
Caloplaca phlogina

Caloplaca phlogina är en lavart som först beskrevs av Erik Acharius, och fick sitt nu gällande namn av Flag. Caloplaca phlogina ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten starkt hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är skogar.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
phlogina
Caloplaca alaskensis

Caloplaca alaskensis är en lavart som beskrevs av Wetmore. Caloplaca alaskensis ingår i släktet orangelavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är kalkstensklippor och kalkbrott, inklusive bar kalkjord.

Källor

Externa länkar

Orangelavar
alaskensis
Fjällig vägglav

Fjällig vägglav (Xanthoria fallax) är en lavart som först beskrevs av Hepp, och fick sitt nu gällande namn av Arnold. Fjällig vägglav ingår i släktet vägglavar, och familjen Teloschistaceae. Enligt den svenska rödlistan är arten akut hotad i Sverige. Arten förekommer i Götaland. Arten har tidigare förekommit i Svealand men är numera lokalt utdöd. Artens livsmiljö är stadsmiljö, jordbrukslandskap.

Källor

Externa länkar

 Artfaktablad för Xanthoria fallax

Vägglavar
Grov ljuslav

Grov ljuslav (Xanthoria fulva) är en lavart som först beskrevs av Hoffm., och fick sitt nu gällande namn av Josef Poelt och W. Petutschnig. Grov ljuslav ingår i släktet vägglavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Vägglavar
Xanthoria poeltii

Xanthoria poeltii är en lavart som beskrevs av S.Y.Kond. och Ingvar Kärnefelt. Xanthoria poeltii ingår i släktet vägglavar, och familjen Teloschistaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Vägglavar
poeltii
Xanthoria ucrainica

Xanthoria ucrainica är en lavart som beskrevs av Sergei Yakovlevich Kondratyuk. Xanthoria ucrainica ingår i släktet vägglavar, och familjen Teloschistaceae. Arten har ej påträffats i Sverige.

Källor

Externa länkar

Vägglavar
ucrainica
Achav

Achav (eller Ahab, enligt flera översättningar) var i de hebreiska berättelserna i Gamla Testamentet kung över Israel på Elias tid. Han efterträdde sin far Omri på tronen i Samaria. Achav och drottning Jisebel klandrades av Elia för sin avgudatro, vilket ledde till att profeten blev förföljd. En känd berättelse i Första Kungabokens kapitel 18 handlar om profeten Elias seger över Baals profeter på berget Karmel. Achav efterträddes på tronen först av sin son, Achasja, som dog av skador han fick i en fallolycka, och sedan av sonen Joram som störtades av Jehu. Enligt Andra Kungabokens kapitel 10 hade Achav 70 söner. Alla 70 halshöggs på Jehus befallning och deras huvuden fördes enligt Bibeln i korgar till Jehu.

Gestalten Achav är belagd även utanför det bibliska materialet. Salmanassar III berättar att han 853 f.Kr. segrade över ett förbund av ett dussin kungar i slaget vid Qarqar; en av dessa var Achav.

Referenser 

Monarker i Gamla Testamentet
Födda okänt år
Avlidna 850-talet f.Kr.
Män
Kungligheter som stupat i strid
Finsk ägglav

Finsk ägglav (Candelariella kuusamoënsis) är en lavart som beskrevs av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Finsk ägglav ingår i släktet Candelariella, och familjen Candelariaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten nära hotad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Polarägglav

Polarägglav (Candelariella placodizans) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Hugo Magnusson. 

Polarägglav ingår i släktet Candelariella, och familjen Candelariaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällhedar.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Parasitägglav

Parasitägglav (Candelariella superdistans) är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Gustaf Oskar Andersson Malme.

 Parasitägglav ingår i släktet Candelariella, och familjen Candelariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar