kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ambystoma amblycephalum

Ambystoma amblycephalum är en groddjursart som beskrevs av Edward Harrison Taylor 1940. Den ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Arten är endemisk för centrala Mexiko.

Taxonomi 
Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Analys av mitokondriellt DNA har emellertid visat att Ambystoma amblycephalum är mycket nära släkt med andra arter på Mexikanska platån, och deras artstatus är under utredning.

Beskrivning 
Kroppen är lätt vårtig, svart på ovansidan och gråaktig med beige fläckar på undersidan, samt med en längd på omkring 16 cm. Svansen mörknar mot spetsen. Munnen har flera tänder.

Utbredning 
Arten förekommer bara på ett mindre område med en yta på 18 km2 på 2 000 meters höjd, 15 km väster om staden Morelia i delstaten Michoacán i Mexiko. På grund av den ringa ytan, uppodlingen och byggnationen av landskapet som hotar de vattensamlingar arten behöver för sin larvutveckling och miljöföroreningar minskar populationen, och IUCN har rödlistat arten som akut hotad ("CR").

Ekologi 
Arten genomgår normalt metamorfos, då den vattenlevande larven förlorar sina gälar och kommer upp på land, där den vuxna salamandern lever permanent. Den behöver emellertid ej för grunda vattensamlingar, som dammar och bevattningstråg för boskap, för lek och larvutveckling. Habitatet utgörs av en blandning av gräsmark och blandskog mellan tall och ek.

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
amblycephalum
Ambystoma andersoni

Ambystoma andersoni är en groddjursart som beskrevs av Salome Litwin Krebs och Ronald A. Brandon 1984. Ambystoma andersoni ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Beskrivning 
Arten är en neoten salamander färgad i rödbrunt med svarta, delvis sammanfallande fläckar. Käkarna är försedda med många tänder, och fötterna är platta och simhudsförsedda. Arten har yttre, buskiga gälar med klarröda hårfibrer. Könen är lika, både hane och hona har en kroppslängd på 10 till 14 cm från nos till kloak, och en svans som är mellan 56 och 78 % av kroppslängden.

Utbredning 
Arten är bara känd från sjön Lago Zacapu och de angränsande vattendragen på över 2 000 meters höjd vid staden Zacapú i nordvästra delen av delstaten Michoacán de Ocampo i västra Mexiko. Hela utbredningsområdets yta är 19 km2.

Ekologi 
Som alla neotena arter är Ambystoma andersoni helt akvatisk. Den lever i rent, kyligt vatten, gärna i strömt vatten bland vattenväxter nära bottnen. Arten äter framför allt snäckor och kräftor.

Fortplantning 
Arten blir könsmogen vid ett års ålder, och en kroppslängd på knappt 9 cm. Leken sker under vår och sommar, varefter honan lägger gulbruna ägg som är drygt 2 mm i diameter. De unga larverna är 12 till 13 mm långa.

Hotstatus 
Det största hotet mot beståndet är vattenföroreningar från jordbruket och från turistanläggningar. Arten fångas också i hög utsträckning för köttets skull. Ännu ett hot är introducerade, främmande rovfiskar. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Arten är lagligt skyddad av den federala mexikanska regeringen, men några specificerade åtgärdsplaner fanns inte 2014, när IUCN:s rapport lades fram.

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
andersoni
Groddjur i nearktiska regionen
Ambystoma californiense

Ambystoma californiense är en groddjursart som beskrevs av John Edward Gray 1853. Den ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Arten är endemisk för Kalifornien. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar.

Beskrivning 
Arten är en stor, kraftigt byggd salamander med vita till gula fläckar på svart botten över rygg och sidor, samt buken vit till gul, ibland med svarta markeringar. Nosen är bred och ögonen små och utstående med svarta irisar. Hanen kan skiljas från honan genom sin svullna kloak och sina större stjärtfenor. Honan är omkring 17 cm lång, hanen omkring 20 cm.

Utbredning 
Arten är endemisk för delstaten Kalifornien i USA, där den främst förekommer i Central Valley, med vissa populationer längre västerut, som Santa Barbara County och Sonoma County. I det senare countyt har arten varit isolerad i över 700 000 år, utan kontakt med de övriga delpopulationerna på grund av avstånd och naturhinder (berg och vattendrag).

Ekologi 
Habitatet utgörs av gräsmarker med tillgång till vattensamlingar som kan tjäna till parning och larvutveckling. Den vuxna salamandern lever på land i existerande håligheter som gamla jordekorrbon och andra utrymmen grävda av andra djur; arten är en dålig grävare och klarar inte själv av att gräva ut några boutrymmen. Under de varmaste månaderna håller sig arten dold i sitt bo.

Föda och predation 
Födan består främst av insekter för de vuxna djuren, medan larverna äter alger, mygglarver, andra insekter och grodyngel. Arten utgör själv föda åt hägrar, tranor och oxgrodor. Även kräftor och rovfiskar kan äta arten, inte minst larverna.

Fortplantning 
Ambystoma californiense blir könsmogen vid 4 till 5 års ålder. Den parar sig inte ofta; det är inte ovanligt med salamandrar som bara parar sig en gång i livet, trots att den kan bli upp till 10 år gammal. Parning och larvutveckling sker i stillastående vatten som är fritt från rovfiskar. Parningen sker nattetid mellan november och april, med en topp från december till mars, och gärna under stormiga nätter. De vuxna salamandrarna kan vandra upp till 1,5 km för att hitta ett lämpligt parningsställe. Honan kan lägga upp till 1 300 ägg, ensamma eller i mindre grupper, ofta fästa vid vattenväxter. Både ägg och larver tar lång tid på sig att utvecklas; äggen kläcks efter 10 till 14 dygn, medan hela utvecklingen fram till färdig, nyförvandlad individ tar minst 10 veckor.

Status 
Arten minskar, och IUCN har rödlistat den som sårbar ("VU"). Främsta orsakerna är habitatförlust till följd av byggnation och uppodling av marken där arten lever. Intruduktion av kräftor, rovfiskar och oxgrodor i yngelvattnen är ett annat hot. Den ökade trafiken är ett tredje, dels direkt genom trafikdödade djur, dels genom förorening av salamanderns marker. Vidare kan hybridisering med andra mullvadssalamandrar leda till att djuret försvinner som art.

Bildgalleri

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
californiense
Ambystoma bombypellum

Ambystoma bombypellum är en groddjursart som beskrevs av Taylor 1940. Ambystoma bombypellum ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
bombypellum
Ambystoma dumerilii

Ambystoma dumerilii är en art av groddjur som först beskrevs 1870 av den fransk-mexikanske zoologen Alfredo Dugès. Den ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Arten finns endast i en mexikansk bergssjö.

Beskrivning 
Arten är en neoten salamander med brett huvud, kraftiga, yttre gälar bakom huvudet, och små, simhudsförsedda fötter. Färgen är likformigt gulbrun till brun. Som vuxen blir arten minst 12 cm lång, svansen ej inräknad, och maximalt 35 cm, 47 cm med svans. Arten påminner om den nära släktingen Axolotlen, (Ambystoma mexicanum), som liksom denna art vanligtvis är neoten.

Utbredning 
Arten finns endast i Pátzcuarosjön, Mexikos högst belägna sjö på en höjd av 1 920 m, som finns i delstaten Michoacán. Hela utbredningsområdet är 6 km2 stort. Populationen minskar, och arten är rödlistad av IUCN som akut hotad ("CR"). Främsta skälet till nedgången är vattenföroreningar, men habitatförlust till följd av igenslamning av sjön, och inplantering av rovfisk för sportfiskeändamål har också bidragit. Arten är lagligt skyddad i Mexiko, och försök görs med att föda upp djuren i fångenskap.

Ekologi 
Ambystoma dumerilii lever permanent i vatten. Djuren har aldrig observerats förvandlas i det vilda, utan leken, som inträffar på vintern, sker mellan individer som fortfarande har kvar sitt larvutseende. Salamandern har dock lungor, fast den normalt inte använder dem Från laboratorieforskning i Illinois har man dock rapporterat att cirka en tredjedel såväl av vildfödda som förstagenerationens uppfödda individer spontant förvandlats, men att detta föreföll att vara till nackdel hälsomässigt för djuren. Forskningsledaren föreslog att laboratoriemiljön i sig kanske fick djuren att bli benägna för metamorfos.

Födan fångas genom att salamandern öppnar munnen snabbt, så bytet sugs med in.

Ekonomisk betydelse 
Arten har länge utnyttjats av den lokala befolkningen, både som föda och för att den anses ha medicinska egenskaper. Nunnorna vid ett lokalt dominikanskt kloster, som länge tillvekat en hostmedicin av salamandrarna, har numera börjat föda upp dem, både i kommersiellt syfte och av bevarandeskäl.

Anmärkningar

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
dumerilii
Ambystoma flavipiperatum

Ambystoma flavipiperatum är en groddjursart som beskrevs av Dixon 1963. Ambystoma flavipiperatum ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
flavipiperatum
Ambystoma granulosum

Ambystoma granulosum är en groddjursart som beskrevs av Edward Harrison Taylor 1944. Ambystoma granulosum ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Arten är endemisk för centrala Mexiko.

Taxonomi 
Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Däremot är den taxonomiska statusen mellan denna art och de två närstående arterna Ambystoma lermaense och Ambystoma rivularis osäker, och kräver ett fortsatt studium.

Beskrivning 
De vuxna individerna är krämfärgade till ljust olivbruna med flera, mörka fläckar. Larverna är ljust köttfärgade, opigmenterade utom på den övre delen av stjärtfenan.

Utbredning 
Arten troddes tidigare endast finnas på ett litet område i nordvästra utkanten av staden Toluca de Lerdo i delstaten México i centrala Mexiko. Fortsatta undersökningar har emellertid givit en klarare bild, och arten finns inte bara i nordvästra México, utan även i den angränsande delstaten Michoacán. Totala ytan av utbredningsområdet är 9 087 km2.

Status 
IUCN har sänkt rödlistenivån från akut hotad ("CR") 2008 till starkt hotad ("EN") 2019. Populationen minskar emellertid fortfarande, främst på grund av införda rovfiskar och habitatförlust till följd av byggnation, vägbyggnad, skogsbruk med timmerflottning och vattenregleringar. Salamanderbeståndet har även smittats av svampsjukdomen chytridiomycos, som oftast leder till döden. Arten används även som föda av lokalbefolkningen. Salamandern är lagligt skyddad i Mexiko.

Ekologi 
Ambystoma granulosum förekommer i gräsmarker och gles skog över 1 800 m. Den förekommer både i en vanlig, förvandlad form, och en neoten form. Den förvandlade formen tillbringar större delen av tiden på land. Båda formerna leker emellertid i vatten, som tillfälliga dammar och större vattenpölar, konstgjorda vattensamlingar som vattentråg för kreatur, och smärre, fiskfria strömmar.

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
granulosum
Ambystoma lermaense

Ambystoma lermaense är en groddjursart som först beskrevs av Taylor 1940.  Ambystoma lermaense ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
lermaense
Ambystoma ordinarium

Ambystoma ordinarium är en groddjursart som beskrevs av Taylor 1940. Ambystoma ordinarium ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Arten är endemisk för Mexiko.

Taxonomi 
Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Tidigare sågs Ambystoma ordinarium som flera möjliga arter i ett artkomplex, men undersökningar som lades fram 2006 baserade på allozymevariation och mitokondriellt DNA, visar att den tvärtom är en mycket distinkt art.

Beskrivning 
Den vuxna, förvandlade salamandern har ett smalt huvud, är i regel mörk till svart på rygg och sidor, men kan även ha ett spräckligt mönster. Den blir normalt 70 till 75 mm från nos till kloak, maximalt 86 mm. Larven är fläckig i metallglänsande gult, och har små men buskiga, yttre gälar.

Utbredning 
Arten är endemisk för centrala Mexiko, där den endast finns i ett 4 448 km2 stort område på höjder mellan 2 400 och 2 900 i delstaten Michoacán.

Status 
Populationen minskar, främst på grund av nyetableringar av mindre jordbruk, byggnation och vägbyggnad, brunnsanläggning, förorening samt inplantering av rovfisk. Salamanderpopulationen har även smittats av svampsjukdomen chytridiomycos, som oftast leder till döden. IUCN har därför rödlistat arten som starkt hotad. Salamandern är lagligt skyddad i Mexiko.

Ekologi 
Arten lever i och nära mindre vattendrag, helst med klart vatten, i gräsmarker och skogar. Den genomgår normalt metamorfos, då den vattenlevande larven förlorar sina gälar och börjar andas med lungor, även om neoteni förekommer. Det vuxna djuret är dock fortfarande i hög grad bundet till vatten. Födan består av vattenlevande insektslarver, små vattenskalbaggar och mindre musslor. Den kan även ta byten på land, som gräshoppor, myror, dvärgstritar, daggmaskar och nematoder.

Fortplantning 
Ambystoma ordinarium är en av de få salamandrar som leker i rinnande vatten. Parningssäsongen är lång, förmodligen kan arten para sig hela året. Arten har inte heller någon särskild parningsdräkt. Äggen, upp till ett hundratal, läggs i grupper om 2 till 5 på undersidan av rötter, grenar eller klippor i vattnet.

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
ordinarium
Ambystoma rosaceum

Ambystoma rosaceum är en groddjursart som beskrevs av Taylor 1941. Ambystoma rosaceum ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Arten är endemisk för Mexiko, den finns bara där.

Taxonomi 
Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Emellertid anser många forskare att Ambystoma rosaceum bör uppdelas i två arter, en från den södra delen av utbredningsområdet, och en från den norra.

Beskrivning 
Arten är kraftigt byggd med brunsvart färgteckning som kan ha ljusgula fläckar. Yngre, nyförvandlade individer är enfärgat olivbruna. Larverna är skära med mörka teckningar på ryggsidan, och kraftiga, buskiga, yttre gälar. Neotena, oförvandlade inidvider blir mörka med ljusare tecken när de blir vuxna. Arten har parotoidkörtlar vid huvudet, som i försvarssyfte avsöndrar ett giftigt hudsekret likt många paddor. Kroppslängden (nos till kloak) för förvandlade individer är som mest 77 mm för hanar, och 85 mm för honor. En svanslängd på omkring 75 mm för hanar, knappt 72 mm för honor tillkommer.

Utbredning 
Utbredningsområdet formar ett långsträckt, nordöst-sydvästligt band i norra till centrala Mexiko från nordöstra Sonora via västra och sydvästra Chihuahua, från Sinaloa i öster över Durango till Zacatecas i väster, samt vidare söderut till Jalisco.

Ekologi 
De vuxna djuren förekommer både som förvandlade, landlevande individer, och som neotena, oförvandlade individer, som bibehåller larvutseendet med yttre gälar och som stannar kvar i vattnet.

Habitatet utgörs av tallskog och blandskog mellan tall och ek på höjder mellan 1 675 och 3 100 m med grunda, trögflytande vattendrag.

Fortplantning 
Leken sker under vår och sommar, främst i rinnande vatten, men arten kan även använda stillastående vattensamlingar som vattendammar för kreatur. Äggen är mörka, och fästs på undersidan av eller mellan stenar i vattendragen, bland bottenmaterialet eller på undersidan av rötter som sticker ut i vattnet.

Status 
Arten är klassificerad som livskraftig av IUCN, men organisationen listar ändå introduktion av rovfiskar, utökat jordbruk och intensifierad turism som möjliga hot.

Kommentarer

Källor

Externa länkar 

Groddjur i nearktiska regionen
Mullvadssalamandrar
rosaceum
Ambystoma taylori

Ambystoma taylori är en groddjursart som beskrevs av Brandon, Maruska och Rumph 1982. Ambystoma taylori ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
taylori
Ambystoma velasci

Ambystoma velasci är en groddjursart som först beskrevs av Dugès 1888.  Ambystoma velasci ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten har ett större utbredningsområde i bergstrakter och på högplatå i Mexiko. Den förekommer från norra delen av bergskedjan Sierra Madre Occidental till delstaten Puebla. Regionen där Ambystoma velasci lever ligger minst 1800 meter över havet. Habitatet utgörs främst av gräsmarker och skogsgläntor.

Äggläggningen sker i vulkaniska sjöar, i pölar som skapades av nötkreatur och i dammar som blev avskuren från vattendrag.

I några regioner hotas beståndet av vattenföroreningar samt av urbanisering. Även introducerade fiskar i sjöar påverkar populationen negativ. Flera exemplar i delstaten Puebla har avvikande morfologiska egenskaper och de föreställer kanske en hittills obeskriven art. Allmänt är Ambystoma velasci inte sällsynt. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
velasci
Groddjur i nearktiska regionen
Ambystoma rivulare

Ambystoma rivulare är en groddjursart som först beskrevs av Taylor 1940.  Ambystoma rivulare ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
rivulare
Ambystoma mavortium

Ambystoma mavortium är en groddjursart som beskrevs av Baird 1850. Ambystoma mavortium ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 A. m. nebulosum
 A. m. diaboli
 A. m. melanostictum
 A. m. stebbinsi
 A. m. mavortium

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
mavortium
Ambystoma bishopi

Ambystoma bishopi är en groddjursart som beskrevs av Coleman J. Goin 1950. Ambystoma bishopi ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i sydöstra USA. Den lever liksom nära besläktade mullvadssalamandrar i skogar och savanner som domineras av långbarrig tall (Pinus palustris) samt av gräset Aristida stricta.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
bishopi
Groddjur i nearktiska regionen
Ambystoma silvense

Ambystoma silvense är en groddjursart som beskrevs av Webb 2004. Ambystoma silvense ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
silvense
Ambystoma subsalsum

Ambystoma subsalsum är en groddjursart som beskrevs av Taylor 1943. Ambystoma subsalsum ingår i släktet Ambystoma och familjen mullvadssalamandrar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Mullvadssalamandrar
subsalsum

ca:Ambystoma velasci
en:Plateau tiger salamander
es:Ambystoma velasci
fr:Ambystoma velasci
pt:Ambystoma velasci
vi:Plateau Tiger Salamander
Västliga mullvadssalamandrar

Västliga mullvadssalamandrar (Dicamptodon) är ett släkte av groddjur som beskrevs av Strauch 1870. Enligt nyare studier är Dicamptodon ensam i familjen Dicamptodontidae.

Arterna är nära släkt med mullvadssalamandrar och de listades tidigare till denna familj. Troligen är båda familjer systertaxon.

Släktets arter förekommer i västra Nordamerika vid Stilla havet från British Columbia (Kanada) till Kalifornien (USA) och österut till norra Idaho. Arterna har ett kraftigt bett som kan vara smärtsamt för människor.

Västliga mullvadssalamandrar är större än de egentliga mullvadssalamandrarna och dessutom finns differenser i konstruktionen av körtlarna vid kloaköppningen. Liksom hos andra stjärtgroddjur förekommer inre befruktning av honans ägg.

Arter enligt Catalogue of Life:

 Dicamptodon aterrimus
 Dicamptodon copei
 Dicamptodon ensatus
 Dicamptodon tenebrosus

IUCN listar Dicamptodon ensatus som nära hotad (NT) och alla andra som livskraftiga (LC).

Källor

Externa länkar 

Stjärtgroddjur
Dicamptodon aterrimus

Dicamptodon aterrimus är en groddjursart som först beskrevs av Cope 1868.  Dicamptodon aterrimus ingår i släktet Dicamptodon och familjen västliga mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtgroddjur
aterrimus
Dicamptodon copei

Dicamptodon copei är en groddjursart som beskrevs av Ronald Archie Nussbaum 1970. Dicamptodon copei ingår i släktet Dicamptodon och familjen västliga mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtgroddjur
copei
Dicamptodon tenebrosus

Dicamptodon tenebrosus är en groddjursart som först beskrevs av Baird och Girard 1852.  Dicamptodon tenebrosus ingår i släktet Dicamptodon och familjen västliga mullvadssalamandrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtgroddjur
tenebrosus
Siren (groddjur)

Siren är ett släkte av groddjur som ingår i familjen tandlösa gälsalamandrar.

Beskrivning 
De ingående arterna har en avlång, ålliknande kropp med yttre gälar. Extremiteterna består endast av två rudimentära framben. Släktets arter är alla neotena (de förvandlas inte likt merparten av groddjuren, utan behåller larvkarakteristika som bland annat gälar hela livet).

Utbredning 
Dessa salamandrar förekommer i östra USA och nordöstra Mexiko.

Ekologi 
Släktets arter är vattenlevande, vanligen nattaktiva salamandrar som förekommer i vattenrika områden som våtmarker, träsk, kanaler, dammar och sjöar. De är äggläggande.

Artlista 
Släktet omfattar tre arter:

 Mindre siren Siren intermedia Barnes, 1826
 Armsalamander Siren lacertina Österdam, 1766
 Leopardål Siren reticulata Graham, Kline, Steen & Kelehear, 2018

Källor

Externa länkar 

Tandlösa gälsalamandrar
Groddjur i nearktiska regionen
Pseudobranchus

Pseudobranchus är ett släkte av groddjur som ingår i familjen tandlösa gälsalamandrar. 

Dessa salamandrar förekommer i östra USA från South Carolina till Florida.

Arter enligt Catalogue of Life:

 Pseudobranchus axanthus
 Pseudobranchus striatus

Källor

Externa länkar 

Tandlösa gälsalamandrar
Pseudobranchus
Strabomantidae

Strabomantidae var tidigare en familj av groddjur i ordningen stjärtlösa groddjur (Anura). Tillhörande underfamiljer och släkten infogades 2008 av Hedges, Duellman och Heinicke i familjen Craugastoridae.

Olika databaser som Catalogue of Life eller Amphibiaweb är inte än uppdaterad enligt den nya taxonomin.

Källor 

Stjärtlösa groddjur
Groddjurssynonymer
Pristimantis aaptus

Pristimantis aaptus är en groddjursart som först beskrevs av Lynch och Lescure 1980.  Pristimantis aaptus ingår i släktet Pristimantis och familjen Strabomantidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtlösa groddjur
aaptus
Pristimantis acatallelus

Pristimantis acatallelus är en groddjursart som först beskrevs av Lynch och Pedro M. Ruiz-Carranza 1983.  Pristimantis acatallelus ingår i släktet Pristimantis och familjen Strabomantidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtlösa groddjur
acatallelus
Pristimantis acerus

Pristimantis acerus är en groddjursart som först beskrevs av Lynch och William Edward Duellman 1980.  Pristimantis acerus ingår i släktet Pristimantis och familjen Strabomantidae. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Externa länkar 

Stjärtlösa groddjur
acerus