kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sciurotamias davidianus

Sciurotamias davidianus är en däggdjursart som först beskrevs av Milne-Edwards 1867. Den ingår i släktet Sciurotamias och familjen ekorrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Underarter 
Catalogue of Life skiljer mellan tre underarter:
 Sciurotamias davidianus davidianus (Milne-Edwards, 1867)
 Sciurotamias davidianus consobrinus (Milne-Edwards, 1874)
 Sciurotamias davidianus saltitans (Heude, 1898)

Beskrivning 
Pälsen på ovansidan är olivgrå, på buksidan blekgul till ockrafärgad. Längs kinden har arten en svart linje. Fotsulorna är kraftigt behårade. Kroppslängden är 19 till 25 cm, ej inräknat den 12,5 till 20 cm långa svansen.

Utbredning 
Denna ekorre har ett större utbredningsområde i Kina: Storstadsområdena Beijing, Tianjin och Chongqing, provinserna Anhui, Gansu, Guizhou, Hebei, Henan, Hubei, Liaoning, Shaanxi, Shanxi, Sichuan och Yunnan samt den autonoma regionen Ningxia.

Ekologi 
Arten lever i klippiga regioner, där bona förläggs till klippspringor. Arten äter huvudsakligen frön och håller ingen vinterdvala. Födan består främst av frön som den samlar i sina kindpåsar, bland annat ekollon från ekarten Quercus wutaishanica. Den är en skicklig klättrare, men håller sig ändå främst på marken.

Källor

Externa länkar 

Ekorrar
davidianus
Däggdjur i palearktiska regionen
Sciurotamias forresti

Sciurotamias forresti är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1922. Den ingår i släktet Sciurotamias och familjen ekorrar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Beskrivning 
En jordekorre med mörkt gråbrun päls på huvudets ovansida och ryggen, som övergår till brungul på sidorna. Längs kroppsidorna går det två streck från skuldra till höft, det övre vitt, det undre mörkt.  Buken är blekt brungul, öronen brunorange och baktassarnas sulor nästan helt hårlösa. Kroppen är 19,5 till 25 cm lång, ej inräknat den 13 till 18 cm långa svansen.

Utbredning 
Denna ekorre förekommer i södra Kina i provinserna Yunnan samt Sichuan.

Ekologi 
Arten lever i klippiga områden med glest fördelade buskar på omkring 3 000 meters höjd.

Källor

Externa länkar 

Ekorrar
forresti
Däggdjur i palearktiska regionen
Ctenomys argentinus

Ctenomys argentinus är en däggdjursart som beskrevs av Julio R. Contreras och Berry 1982. Ctenomys argentinus ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i norra Argentina. På grund av gnagarens tanduppsättning och de kraftiga klorna antas att Ctenomys argentinus främst lever underjordisk, liksom andra kamråttor.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
argentinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys australis

Ctenomys australis är en däggdjursart som beskrevs av Carlos Rusconi 1934. Ctenomys australis ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i en smal region vid Argentinas kust nära Buenos Aires. Habitatet utgörs av sanddyner med ett glest täcke av gräs. En kull har i genomsnitt 2,9 ungar.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
australis
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys azarae

Ctenomys azarae är en däggdjursart som beskrevs av Oldfield Thomas 1903.

Ctenomys azarae ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i centrala Argentina i provinsen La Pampa. Den vistas i sanddyner med ett glest täcke av gräs. Mellan sanddynerna finns ofta andra landskap och därför är populationerna skilda från varandra.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
azarae
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys boliviensis

Ctenomys boliviensis är en däggdjursart som beskrevs av Waterhouse 1848. Ctenomys boliviensis ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i Bolivia, sydvästra Brasilien, västra Paraguay och norra Argentina. Habitatet utgörs av öppna savanner, av betesmark och av jordbruksmark.

Individerna gräver underjordiska bon och äter olika växtdelar, bland annat rötter och jordstam.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
boliviensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys bonettoi

Ctenomys bonettoi är en däggdjursart som beskrevs av Julio R. Contreras och Berry 1982. Ctenomys bonettoi ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från en mindre region i norra Argentina. Det är inget känt om artens levnadssätt. Den lever bland annat i Chaco nationalpark.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
bonettoi
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys brasiliensis

Ctenomys brasiliensis är en däggdjursart som beskrevs av Henri Marie Ducrotay de Blainville 1826. Ctenomys brasiliensis ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i östra Brasilien i delstaten Minas Gerais och i angränsande regioner fram till Atlanten. Det är nästan inget känt om artens levnadssätt.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
brasiliensis
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys colburni

Ctenomys colburni är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1903. Ctenomys colburni ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Argentina i provinsen Santa Cruz nära gränsen till Chile. Den lever där i stäpper.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
colburni
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys conoveri

Ctenomys conoveri är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1946. Ctenomys conoveri ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Bolivia och Paraguay i slättlandet Gran Chaco. Utbredningsområdet ligger 175 till 400 meter över havet. Arten har inte registrerats i Argentina men den kan förekomma där. Ctenomys conoveri lever främst i buskskogar och den kan anpassa sig till odlingsmark. Individerna äter växtdelar som rötter och jordstam.

Kroppslängden (huvud och bål) är 24 till 33 cm, svanslängden är 9 till 14 cm och den genomsnittliga vikten är 900 g. Ctenomys conoveri kännetecknas av en robust kropp och ett stort huvud. Den har särskilt små yttre öron och klor vid fingrar och tår för att gräva i marken. En anpassning till ett grävande levnadssätt är även borstiga hår vid fötternas kanter som liknar en kam. Ovansidan är täckt av tjock gråbrun päls och längs ryggens mittlinje finns en otydlig mörk strimma. Arten har gulbruna kinder och regionen kring munnen och hakan är vit. På undersidan förekommer gulaktig päls.

Tandformeln är I 1/1, C 0/0, P 1/1, M 3/3, alltså 20 tänder i hela tanduppsättningen. Framtänderna är särskilt stora med orange tandemalj. På deras framsida finns två djupa rännor samt tre smala rännor i mitten.

Honor har en kull per år. Allmänt antas fortplantningssättet vara lika som hos andra kamråttor.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
conoveri
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys dorsalis

Ctenomys dorsalis är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1900. Ctenomys dorsalis ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från en enda individ som hittades i slättlandet Gran Chaco i norra Paraguay. Arten gräver underjordiska bon och blandar så det översta jordlagret med lövskiktet.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
dorsalis
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys emilianus

Ctenomys emilianus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas och St. Leger 1926. Ctenomys emilianus ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i kulliga områden i västra Argentina. Utbredningsområdet ligger ungefär 800 meter över havet. Arten lever i sanddyner med glest fördelad växtlighet.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
emilianus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys frater

Ctenomys frater är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1902. Ctenomys frater ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Denna gnagare blir vanligen 23 till 27 cm lång, inklusive en 5,5 till 7,6 cm lång svans. I södra delen av utbredningsområdet når den ibland en längd av 30 cm (med svans). Pälsens färg varierar beroende på population mellan brun, rödbrun och svartbrun. Undersidan är allmänt ljusare.

Arten förekommer med två från varandra skilda populationer i höglandet i södra Bolivia och i angränsande områden av Argentina. Den vistas mellan 600 och 4500 meter över havet. Ctenomys frater kan anpassa sig till alla habitat som finns i utbredningsområdet.

Individerna gräver underjordiska bon och bildar kolonier. De äter olika växtdelar, till exempel rötter och stamknöl.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
frater
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys fulvus

Ctenomys fulvus är en däggdjursart som beskrevs av Philippi 1860. Ctenomys fulvus ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Med en kroppslängd (inklusive svans) av 28 till 35 cm är arten en av de större kamråttorna. Arten har gråbrun päls på ovansidan och något ljusare päls på kroppssidorna. Nosens är mörkare till svartaktig och på undersidan förekommer kanelbrun till ljusbrun päls. Även svansens ovansida är mörkare till svartbrun och svansens spets är utrustad med en ljus tofs.

Ctenomys fulvus förekommer i Anderna i norra Chile och kanske i angränsande områden av Bolivia och Argentina. Utbredningsområdet ligger ungefär 2700 meter över havet.

Denna gnagare vistas i ökenliknande bergstrakter med några buskar. Den kan även hittas i trädgrupper nära vattendrag. Individerna gräver tunnlar som skyddar de mot heta och kalla temperaturer som kan beroende på årstid variera mellan 6 och 62 °C. Födan utgörs av växtdelar, till exempel av blad från buskar i släktet Larrea.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
fulvus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys haigi

Ctenomys haigi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1917. Ctenomys haigi ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Ctenomys haigi når en kroppslängd (huvud och bål) av 15,5 till 16,5 cm, en svanslängd av cirka 7 cm och en vikt av ungefär 164 g. Den mjuka pälsen har en spräcklig gråbrun färg.

Denna gnagare förekommer i Anderna i västra Argentina och dessutom finns två avskilda populationer i låglandet. Den lever i torra och fuktiga gräsmarker som stäpper eller bergsängar. I bergstrakter hittas arten även i fuktiga skogar.

Individerna kan vara aktiva på dagen och på natten. De äter främst gräs, till exempel ängsgröe (Poa pratensis) och Stipa speciosa. Honor föder två till fyra ungar per kull. Arten underjordiska bon är inte lika komplex jämförd med andra kamråttors bon. Liksom andra släktmedlemmar har Ctenomys haigi är läte som låter "tlok-tlok-tlok".

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
haigi
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys knighti

Ctenomys knighti är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1919. Ctenomys knighti ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från en bergstrakt i nordvästra Argentina. Den lever där i regioner som ligger ovanför 2000 meter över havet. Arten lever på bergsängar.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
knighti
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys latro

Ctenomys latro är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1918. Ctenomys latro ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Argentina i kulliga områden ungefär vid 600 meter över havet. Habitatet utgörs av torra buskskogar och gräsmarker. Jorden är främst sandig.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
latro
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys leucodon

Ctenomys leucodon är en däggdjursart som beskrevs av Waterhouse 1848. Ctenomys leucodon ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kännetecknande för denna kamråtta är de övre framtänderna som har blek gulaktig till nästan vit tandemalj. Individerna blir 20,0 till 27,8 cm långa (huvud och bål), har en 7,9 till 8,5 cm lång svans och cirka 3,4 cm långa bakfötter. Håren på ovansidan är ljusgrå vid roten, gråbrun i mitten och svart vid spetsen. Det ger pälsen en färg som påminner om lera. Undersidan är täckt av brunorange päls med olivgröna eller röda skuggor. Gnagarens svans har en mörkbrun ovansida och en ljusare brun undersida. I den ursprungliga beskrivningen av Waterhouse nämns en kam av långa vita hår på svansen. Nyare studier kunde inte bekräfta uppgiften.

Ctenomys leucodon förekommer i höglandet Altiplano i sydöstra Peru och västra Bolivia. Den lever i gräsmarker mellan 3800 och 4500 meter över havet. Individerna gräver underjordiska bon och bildar kolonier. Födan utgörs av olika växtdelar, däribland rötter och rotfrukter.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
leucodon
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys lewisi

Ctenomys lewisi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1926. Ctenomys lewisi ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är uppkallad efter en brittisk affärsman, John Spedan Lewis, som finansierade olika zoologiska expeditioner till Sydamerika och Asien.

Denna gnagare blir 20,4 till 21,9 cm lång (huvud och bål), har en 6,8 till 7,1 cm lång svans och cirka 3,7 cm långa bakfötter. Arten har kanelbrun till rödbrun päls på ovansidan och på vissa kroppsdelar kan det finnas mörkare skuggor. Svansen är bara glest täckt med hår. Den är främst vit med undantag av ovansidan nära roten. Kännetecknande för arten är dessutom stora kraftiga övre framtänder.

Ctenomys lewisi förekommer i höglandet i södra Bolivia. Den vistas i gräsmarker mellan 2600 och 4000 meter över havet. Individerna gräver underjordiska bon och bildar kolonier. Födan utgörs av olika växtdelar, däribland rötter och rotfrukter.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
lewisi
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys magellanicus

Ctenomys magellanicus är en däggdjursart som beskrevs av Bennett 1836. Ctenomys magellanicus ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.

Arten har varierande pälsfärg beroende på utbredning. Pälsen kan vara grå till svart och i några regioner har individerna en kanelbrun undersida. Kroppslängden med svans varierar mellan 26,5 och 30,5 cm. Arten har en diploid kromosomuppsättning med 34, 36 eller 38 kromosomer.

Denna gnagare förekommer i södra Chile och södra Argentina i Eldslandet och i angränsande regioner. En population i östra Argentina söder om Rawson är kanske utdöd. Arten lever i kalla stäpper. Regionen är platt till kullig med toppar vid cirka 150 meter över havet.

Liksom andra släktmedlemmar skapar Ctenomys magellanicus komplexa tunnelsystem med jordhögar bredvid ingångarna. Ofta har flera exemplar sina bon nära varandra vad som kan uppfattas som en koloni. Kommunikationen sker genom att trumma med fötterna på marken. Födan utgörs främst av rötter från gräs och buskar.

Regionens ursprungsbefolkning Selk'nam fångade dessa gnagare för köttets skull. Etablering av fårskötsel i regionen medförde att några populationer försvann.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
magellanicus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys maulinus

Ctenomys maulinus är en gnagare som beskrevs av Philippi 1872. Ctenomys maulinus ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Denna gnagare blir med svans vanligen 27,5 cm lång och vissa populationer kan nå en längd av 30,5 cm. Ctenomys maulinus har ljusbrun till mörkare brun päls på ovansidan och lite ljusare päls på undersidan. Vid svansens spets förekommer en ljus till vitaktig tofs.

Arten förekommer i centrala Chile och i angränsande områden av Argentina. Den lever i Anderna mellan 900 och 2000 meter över havet. Flera bergstoppar i utbredningsområdet skapades genom vulkanism. Landskapet kännetecknas av bergsstäpper. Gnagaren hittas även i trädgrupper med arter av sydbokssläktet eller brödgranssläktet.

Individerna gräver underjordiska bon.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
maulinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys mendocinus

Ctenomys mendocinus är en däggdjursart som beskrevs av Philippi 1869. Ctenomys mendocinus ingår i släktet kamråttor, och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Honor är med en genomsnittlig kroppslängd (huvud och bål) av 24,7 cm och en svanslängd av cirka 7,7 cm mindre än hanar. De senare blir ungefär 26,2 cm lång och har en cirka 8,2 cm lång svans. Grundfärgen av pälsen är ljusbrun till ljusgrå med några röda skuggor. Pälsen är mörkare där några svarta hår är inblandade. De svarta håren saknas på undersidan och på en längsgående linje på ryggens mitt som därför är ljusare till vitaktig. Arten skiljer sig även i avvikande detaljer av skallens och tändernas konstruktion från andra kamråttor.

Arten förekommer i centrala Argentina från kulliga områden som ligger 460 meter över havet till Andernas östra sluttningar vid 3400 meter över havet. Den lever i gräsmarker med några glest fördelade buskar och andra växter.

Individerna gräver tunnlar som varierar i längden beroende på kön. Hos hanar är de i genomsnitt 51 meter långa och hos honor ungefär 22 meter långa. Båda kön träffas bara för parningen. Annars har varje individ ett avgränsat revir. Trots sitt underjordiska gömställe letar arten på markytan efter föda som består av gräs och av gröna delar från buskar. Fortplantningen sker mellan juli och mars. Honor är cirka tre månader dräktig och föder sedan 1 till 4 ungar.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
mendocinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys minutus

Ctenomys minutus är en däggdjursart som beskrevs av Alfred Nehring 1887. Ctenomys minutus ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Denna gnagare förekommer i södra Brasilien vid havet samt i sydvästra Brasilien vid gränsen mot Bolivia. Några individer som hittades i Bolivia tillhör kanske denna art. Habitatet utgörs av torra buskskogar. Individerna skapar underjordiska bon och lever i kolonier.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
minutus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys boliviensis nattereri

Ctenomys boliviensis nattereri är en underart till kamråttan Ctenomys boliviensis. Underarten beskrevs först av Wagner 1848.

Populationen förekommer i Brasilien.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
Ctenomys
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys occultus

Ctenomys occultus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1920. Ctenomys occultus ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare är bara känd från provinsen Tucumán i nordvästra Argentina. Det är nästan inget känt om artens levnadssätt. Landskapet som fanns i området omvandlades huvudsakligen till odlingsmark.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
occultus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys opimus

Ctenomys opimus är en däggdjursart som beskrevs av Wagner 1848. Ctenomys opimus ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter.

Utseende 
Arten blir med svans cirka 30 cm lång. Pälsen på ovansidan är brun eller gråaktig med inslag av ljusbrun. Fram till kroppens sidor och undersida blir pälsen ljusare. Huvudet är däremot mer svartaktigt. Med en kroppslängd av 25 till 32 cm (med svans), en svanslängd av 7 till 9,5 cm och en vikt av 230 till 370 g är honor mindre än hannar. Exemplar av hankön är med svans nästan 29 till 33 cm långa, svanslängden är 8 till 10 cm och vikten varierar mellan 370 och 530 g.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i Anderna från södra Peru över Bolivia till norra Chile och norra Argentina. Arten vistas i regioner som ligger 2500 till 5000 meter över havet. Den lever i ekosystemet Puna.

Ekologi 
Ctenomys opimus gräver underjordiska bon med en huvudtunnel, flera förgreningar och flera kamrar. När honan inte är dräktig lever varje individ ensam. Arten äter rötter, stjälkar och blad av olika växter. Den är aktiv på dagen eller under gryningen respektive skymningen. När gnagaren hämtar föda från marken stannar den nära boets ingång.

Området där gnagaren lever är främst täckt av gräs från släktet svinglar (Festuca). Däremot äter Ctenomys opimus nästan allt gräs som förekommer kring boet så att större hål i grästäcket uppstår. I viss mån ingår även blad och kvistar av buskar tillhörande släktena Lepidophyllum och Margyricarpus i födan.

När fällor blev uppställda i djurets gångsystem så fastnade nästan alltid individens bakre delar (bakfötterna, svansen, stjärten) i fällan. Det kan bero på att Ctenomys opimus går baklänges i tunnlarna eller arten försöker kasta ut främmande föremål med bakfötterna.

Honan har tre par spenar och per kull föds upp till tre ungar. När ungarna lämnar boet för första gången väger de cirka 75 g och är nästan 20 cm långa (med svans). Några men inte alla ungdjur hade huvudsakligen svartaktig päls.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
opimus
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys pearsoni

Ctenomys pearsoni är en däggdjursart som beskrevs av Lessa och Langguth 1983. Ctenomys pearsoni ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i södra Uruguay vid havet och i angränsande områden av Argentina. Den når i kulliga regioner 200 meter över havet. Arten hittas främst i sanddyner men den lever även i andra områden med sandig mark eller med annan mjuk jord.

Ctenomys pearsoni bygger underjordiska tunnelsystem med 5 till 24 sammanlänkade gångar samt med en eller två bon. Boet fodras med torr gräs.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
pearsoni
Däggdjur i neotropiska regionen
Ctenomys perrensi

Ctenomys perrensi är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1898. Ctenomys perrensi ingår i släktet kamråttor och familjen buskråttor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Argentina. Den vistas i regioner med sandig mark. Arten lever troligen i samma habitat som andra kamråttor.

Källor

Externa länkar 

Kamråttor
perrensi
Däggdjur i neotropiska regionen