Vårby gård (gods)

Vårby gård (även kallat Vårby slott) var ett gods och ett säteri i nuvarande trakten Vårby gård i Huddinge socken i Huddinge kommun. Området köptes 1931 av Stockholms stad. Huvudbyggnaden förstördes den 5 maj 1975 av en brand. Idag utgörs området för den tidigare mangårdsbyggnaden vid Vårbyfjärden huvudsakligen av park och koloniträdgårdar.

Godset Wårby
Vårby ("Warby" belagt första gången 1381) anses ha haft strategisk betydelse i skyddet av Helgös och Birkas handel - en så stor betydelse att det fått namn efter sin funktion "Vardh by" d.v.s. vakternas by. Orten Vårby har sedan fått sitt namn efter herrgården.

Vad man känner till ägdes Wårby (Vårby gård) av bland annat den  medeltida adelsätten Kase (från Uppland). Den förste kände ägaren var riksrådet Erik Nilsson på 1460-talet. Det var långt innan Wårby blev storgods. Sedan har Wårby varit kronohemman under Gustav Vasa, förlänad till kungens sekreterare Clement Hansson Skrivare, adlad Oliveblad 1550. Först i början av 1600-talet blev Wårby huvudgård, då var ägaren Måns på Haga (se torpet Måns kierr och området Vårby Haga).

Historiska kartor

Godset på 1700- och 1800-talen

En karta från 1703 visar Vårby gårds säteri när det var som störst med ett landområde på nära 3x4 kilometer. Då fanns utöver tre utgårdar (Haga gård, Juringe gård och Smista gård) 18 torp som lydde under Wårby. Några var välbyggda, andra var försedda med "nödiga hus" och fyra stod öde. År 1713 upptas 16 torp och 1793 15 torp. Egendomen sträckte sig från Skärholmen (dåvarande Smista) i norr till sjön Gömmaren i syd och från Långsjön i öst till Vårbyfjärden i väst.

Mitt genom det stora landområde sträckte sig den bördiga Vårbybäckens dalgången, som avvattnade Långsjön till Mälaren. Diagonalt från norr till syd genomkorsade den på 1660-talet anlagda Södertäljevägen Vårbys ägor. När Södertäljevägen utstakades protesterade dåvarande ägaren till  Wårby, Magnus Oliveblad mot att hans åkrar sönderskars av den nya vägen samt krävde och erhöll ersättning för obehaget. Efter att Södertäljevägen färdigställdes år  1669 restes flera nya stugor och torp längs vägen, bland dem Vårby grindstuga, Snickartorpet, Sadelmakartorp, Månskär, Lindvreten, Norrtorp och Nytorp.

Under tiden 1717 till 1752 var juristen Johan Cederbielke ägare, han dog även på Wårby. Under hans tid hade Vårby källa, som också hörde till Wårby, sin storhetstid som brunnsort. Han lät bygga ett tegelbruk och anlade föregångaren till Vårby allé, som en rak nord-sydlig vägförbindelse mellan gården och hälsokällan. År 1744 upptar husförhörslängan drygt 100 personer på Vårby, därav bodde 25 på huvudgården.

Efter Cederbielke  disponerades gården av bland andra landshövdingen  Göran Gyllenstierna och generalmajorn Georg Henrik Jägerhorn. Mangårdsbyggnaden för Vårby gård ersattes på 1720-talet med en ny som byggdes om under 1800-talet och fick då två slottsliknande hörntorn. En karta från 1840-talet visar godsets (1) närmaste omgivning, med en liten barockträdgård (2) mot Mälaren och en trädgård med anlagda gångar och kvarter mot öst (4). Mot norr ligger en fruktträdgård (8) och i öst märks kvarndammen (17) med mjölnarbostaden (riven 1951). På 1800-talet innehades  egendomen av en lång rad personer, ett tag var gården länets lantmannaskola. Godsägare Axel Berg tillträdde som ägare 1899. Under hans tid avstyckades Segeltorp för villabyggelse.

Vårby gårds ägor år 1703

Gårdens sista ägare och slutet som gods 
Först år 1908 genomfördes laga skifte på Vårby gård. Avsikten med skiftet var bland annat att placera huvudgårdens åkermark så nära brukningscentrum som möjligt. I början av 1900-talet förändras kulturlandskapet och åkrarna anpassades till maskindrift. De flesta torp och gårdar under godset försvann, några blev kvar som byggnader men utan betydelse för stordriften. Även om Vårby gård länge varit ett välskött jordbruksföretag kom nu andra ekonomiska intressen att styra gården framtid. Utvecklingen var typisk för liknande gods runt Stockholm och stadsutbyggnaden kom så småningom att förändra landskapet och de gamla gårdar radikalt (se Trädgårdsstäder i Stockholm).

År 1917 inköptes Vårby av ett norskt konsortium som började avverka skogen och byggde en såg för detta ändamål.
Siste enskilde ägaren till Vårby gård var ingenjören C. Harry Winberg som tillträdde egendomen 1924. Han lät bygga ladugård, vagnslider och en statbyggnad. Men efter första världskriget var tiden för storlantbruk förbi och Winberg sökte efter andra inkomstkällor. 1926 grundade han ”Vårbybaden” (idag Vårby strandbad) och 1932 lät han bygga en mineralvattenfabrik intill Vårby allé, där han producerade bordsvatten från Vårby källa (senare Wårby Bryggerier). I huvudbyggnaden drev han en restaurangrörelse mellan 1928 och 1931. Vid 1930-talet uppfördes även två villor på uppdrag av en kamrer Bergqvist, kallade Lilla Korpenhov. Efter Bergqvists död bodde hans änka kvar i huset. Det var hon som lånade ut pengar till C. Harry Winberg när han 1932 startade sin mineralvattenfabrik under förutsättning att hennes tre barn skulle få anställning i fabriken. 

Winberg avstyckade Smista (Skärholmen) och Juringe samt villatomter vid Mälaren och 1931 sålde han slutligen det som var kvar till Stockholms stad. Då återstod 1.050 hektar landområden, varav 220 hektar utgjordes av åkrar, resten var skog- och ängsmark. Taxeringsvärdet upp gick 1930 till 665.000 kronor. 

År 1938 beslöt Stockholms stad att öppna ett konvalescenthem i byggnaden som hette Wårby Konvalescenthem. Där tog man bland andra emot lungsjuka patienter. På 1940-talet blev Lilla Korpenhov mödrarhemmet Vårbackahemmet som ändrades 1952 till arbetshem för ”lätt förståndshandikappade kvinnor".

Vårby gård säljs till Huddinge kommun

På 1950-talet var Vårby gård fortfarande välvårdat. Genom den så kallade Vårbyaffären mellan Stockholms och Huddinge kommuner kom området den 1 januari 1963 i Huddinge kommuns ägo. Efter att huvudbyggnaden stått oanvänd i flera år och höll på att förfalla utbröt en långdragen strid om byggnadens framtid. En aktionsgrupp ville rädda huset och det kringliggande grönområdet, medan Huddinge kommun ville bygga bostäder på platsen. Den 5 maj 1975 brann byggnaden slutligen ner. Enligt generalplanen från 1978 bevaras området som park. Områdena nordost om Vårby gårds huvudbyggnad, som även kallades "Slottet", planlades i slutet av 1960-talet och i början av 1970-talet uppfördes flerbostadshus som är ett av Huddinges miljonprogram.

I en undersökning från maj 1981 konstaterade Riksantikvarieämbetet: "Inom ett 150x100 meter stort område finns lämningar efter Vårby. Mangårdsbyggnaden och grunden efter denna är helt bortschaktad. Platsen utmärks av en terrassering. Inom området finns vidare 2 st övergivna mindre hus, vårdträd, syrén och parkgångar". Idag (2019) är mangårdsbyggnades läge markerad med tegelstenar och är en del av Vårby herrgårdspark som anlades 2018. Lilla Korpenhov och Stora Korpenhov är den enda bebyggelsen som finns kvar från godsets tid. Båda husen renoverades 2010–2011 och har blivit exklusiva privatbostäder.

Historiska bilder

Vårby gårds gårdar och torp i urval
I alfabetisk ordning

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Vårby i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Wårby i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Ej längre existerande byggnader i Huddinge kommun
Vårby (kommundel)
Herrgårdar i Södermanland
Bränder 1975