kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Acomys percivali

Acomys percivali är en däggdjursart som beskrevs av Guy Dollman 1911. Acomys percivali ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 82 till 111 mm, en svanslängd av 39 till 92 mm och en vikt mellan 18 och 48 g. Den har 9 till 15 mm långa bakfötter och 11 till 15 mm långa öron. Honor är lite större än hannar. Pälsen är övervägande gråaktig och på bakkroppen samt på främre delen av svansen finns taggar. Undersidan är täckt av mjuk vit päls.

Denna taggmus förekommer i östra Afrika från södra Sydsudan och sydvästra Etiopien över nordöstra Uganda till centrala Kenya. I bergstrakter når arten 1000 meter över havet. Arten vistas i klippiga områden med några glest fördelade växter. Den äter främst insekter.

Individerna är aktiva på natten och de går främst på marken. Acomys percivali har bra förmåga att klättra och hoppa på klippor. Den gömmer sig i en bergsspricka när den känner sig hotad. En fiende kan ofta bita av svansen men inte andra kroppsdelar. Födan kompletteras med frön, blad och andra växtdelar.

Dessa taggmöss delar revir och de är vanligen inte aggressiva mot varandra. Hos exemplar som hölls i fångenskap dödade en hona som var högre i hierarkin ibland en unge från en annan hona. Hos populationer som lever på ett isolerat berg föder alla honor ungefär samtidig sina ungar. Honor kan bli brunstiga vid olika årstider. Dräktigheten varar 34 eller 35 dagar och sedan föds oftast tvillingar. Ungen väger vid födelsen 4 till 5,5 g och den har redan mjuk päls. Taggar bildas efter cirka 5 veckor.

Källor 

Taggmöss
percivali
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys russatus

Acomys russatus är en däggdjursart som först beskrevs av Wagner 1840.  Acomys russatus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 
En påtagligt stor och robust taggmus med släktets spetsiga nos och styva och taggiga borst på ryggen. Längden från nos till svansrot är 11 till 12 cm, den förhållandevis korta svansen är 6,5 till 7 cm lång och vikten varierar från 36 till 94 g. Pälsen på ovansidan är gulbrun som gradvis övergår till bukens vita päls. Fötternas undersidor är svarta.

Ekologi 
I bergstrakter når arten 2 000 meter över havet. Djuret vistas i klippiga områden med glest fördelad vegetation, till exempel vid kanterna av wadier (temporärt uttorkade floder) samt på bergssidor och -toppar. Individerna är dagaktiva och lever främst på insekter. De kan emellertid också äta snäckor, frön och andra vegetabilier. Livslängden är vanligtvis omkring 3 år, även om det i undantagsfall förekommer att den har lyckats leva till 5 års ålder.

Det är vanligt att hela eller delar av svansen saknas hos individer som påträffas i det fria. Arten har nämligen möjlighet att "släppa" delar av svansen, något som man antar är ett försvarsbeteende när arten angrips av rovdjur. Detta beteende förekommer även hos andra taggmössarter, men är markant vanligare hos denna art.

Fortplantning 
Arten blir könsmogen vid 2 till 3 månaders ålder. Den leker året runt, även om parningsaktiviteterna är koncentrerade kring regntiden under februari till juli. Efter 5 till 6 veckors dräktighet får honan 4 till 5 ungar; mycket unga mödrar får dock endast 1 till 2 ungar. Ungarna är välutvecklade när de föds, med päls och öppna ögon. Honorna samarbetar när det gäller att ta hand om ungarna, de hjälper till med att tvätta ungarna och bita av navelsträngen. Har flera honor ungar samtidigt förekommer det även att de ger di åt varandras ungar.

Utbredning 
Denna taggmus förekommer i östra Nordafrika och i västra Asien. Utbredningsområdet sträcker sig från västra Egypten till södra Syrien och söderut i ett bredare band längs Röda havet på Arabiska halvön.

Status 
IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Arten minskar, av okända anledningar, i Egypten, men i övrigt är den vanlig och ohotad. I vissa jordbruksområden betraktas arten som ett skadedjur.

Källor

Externa länkar 

Taggmöss
russatus
Däggdjur i etiopiska regionen
Däggdjur i palearktiska regionen
Acomys spinosissimus

Acomys spinosissimus är en däggdjursart som beskrevs av Peters 1852. Acomys spinosissimus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir 15 till 19 cm lång, inklusive en 8,5 till 9,7 cm lång svans och vikten är 20 till 36 g. Pälsen har på ovansidan en mörkgrå färg som blir mera rödaktig under årets kalla månader och undersidan är täckt av vit päls. I pälsen på ovansidan är flera taggar inblandade.

Denna taggmus förekommer i östra Afrika från centrala Zambia och östra Botswana till centrala Tanzania, centrala Moçambique och nordöstra Sydafrika. I bergstrakter når arten 1800 meter över havet. Habitatet utgörs av klippiga savanner och mindre trädansamlingar. Acomys spinosissimus äter främst insekter. Dessutom ingår andra ryggradslösa djur, frön och bär i födan. Individerna är aktiva på natten och gömmer sig på dagen i bergssprickor. En kull har upp till fem ungar.

Källor

Externa länkar 

Taggmöss
spinosissimus
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys subspinosus

Acomys subspinosus är en däggdjursart som först beskrevs av Waterhouse 1838.  Acomys subspinosus ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir 15 till 19 cm lång, inklusive en 8,5 till 9,7 cm lång svans och vikten är i genomsnitt 21 g. Pälsen har på ovansidan en gråbrun färg som blir mera rödaktig på bålens sidor. I pälsen på ovansidan är flera taggar inblandade. Undersidan är däremot täckt av vit päls. Även svansen är uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida, förutom den svarta spetsen.

Denna taggmus förekommer i södra Sydafrika. I bergstrakter når arten 1000 meter över havet. Den vistas i klippiga områden av landskapet fynbos. Individerna är aktiva på natten och de går främst på marken.

Arten äter främst frön som kompletteras med några gröna växtdelar och med insekter. Allmänt kan honor vara brunstiga under alla årstider.

Källor

Externa länkar

Taggmöss
subspinosus
Däggdjur i etiopiska regionen
Acomys wilsoni

Acomys wilsoni är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1892. Acomys wilsoni ingår i släktet taggmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar är 8,9 till 11,4 cm långa (huvud och bål), har en 6,5 till 10,0 cm lång svans och väger 22 till 47 g. Bakfötterna är 1,4 till 1,6 cm långa och öronen är 1,4 till 1,6 cm stora. Den taggiga pälsen på ovansidan har en rödbrun till orangebrun färg med inslag av svart på huvudets topp och mellan axlarna. Undersidan är täckt av vit päls. Typiskt är små och breda bakfötter samt en smal svans.

Denna taggmus förekommer i östra Afrika från centrala Sydsudan över södra Etiopien till centrala Somalia och söderut till centrala Tanzania. I bergstrakter når arten 1000 meter över havet. Arten vistas i klippiga områden, ofta nära ansamlingar av växter från bajonettliljesläktet (Sansevieria). Acomys wilsoni är en av de minsta taggmöss och äter främst insekter.

Födan kompletteras med frön, blad och örtstjälkar. Under regntiden äter arten mer växtdelar. Individerna är nattaktiva med bra förmåga att klättra på klippor och i träd. Honor kan fortplanta sig under alla årstider. De har allmänt 7 till 9 kullar per år och efter 4 till 6 veckor dräktighets föds vanligen två ungar per kull. Ibland föds upp till 4 ungar per tillfälle. Vid födelsen väger ungarna 3 till 4 g och de är hjälplösa. Exemplar i fångenskap var inte aggressiva mot varandra.

Källor 

Taggmöss
wilsoni
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys bocagei

Aethomys bocagei är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1904.  Aethomys bocagei ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Aethomys bocagei är med en kroppslängd (huvud och bål) av 137 till 174 mm och en svanslängd av 155 till 198 mm en stor gnagare. Den har 32 till 37 mm långa bakfötter och 23 till 25 mm stora öron. Pälsen på ovansidan består av många ljusbruna hår och av några svarta hår. Den blir mer gråaktig fram mot kroppssidorna och på undersidan förekommer vitaktig päls. Artens öron har en brun färg och bakfötternas ovansida är vit. På den bruna svansen är främst fjällen synliga men det finns några fina hår. Honans fyra spenar ligger vid ljumsken.

Uppgifter angående levnadssättet saknas.

Detta råttdjur förekommer i nordvästra Angola och angränsande områden av Kongo-Kinshasa. Habitatet utgörs av savanner och mindre skogar i savannen.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
bocagei
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys chrysophilus

Aethomys chrysophilus är en däggdjursart som först beskrevs av de Winton 1897.  Aethomys chrysophilus ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet är sammansatt av de grekiska orden chrysos (guld) och philos (är vän till, är dragen till).

Utseende 
Arten är med en genomsnittlig kroppslängd (huvud och bål) av 138 mm och en genomsnittlig svanslängd av 156 mm en medelstor medlem av släktet Aethomys. Håren som bildar ovansidans päls kan vara ljus rödbruna, mörkbruna eller svartbruna. Pälsens grundfärg kan beroende på hårens fördelning variera mellan orangebrun, kanelbrun eller mörkbrun. Undersidans päls är vit till ljusgrå. Gränsen mellan dessa färgområden är tydlig. Hos Aethomys chrysophilus är fötternas ovansidor täckt av vita eller gula hår. På svansen förekommer främst fjäll och några korta hår. Honor har två spenar på bröstet och fyra vid ljumsken. Vikten varierar mellan 40 och 114 g.

Utbredning 
Detta råttdjur förekommer i Afrika främst söder om Kongoflodens slättland. Utbredningsområdet sträcker sig från södra Kenya och centrala Angola till norra Sydafrika. En isolerad population finns i centrala Kenya. Arten finns inte i höga bergstrakter. Habitatet utgörs främst av savanner och djuret uppsöker även jordbruksmark samt öppna skogar.

Ekologi 
Individerna bygger bon av växtdelar som liknar tefat i utseende. Boet göms i bergssprickor, i jordhålor, i termitstackar eller vid trädens rötter. Arten är nattaktiv och vistas främst på marken.

Aethomys chrysophilus åter främst växtdelar som blad, frukter, unga skott och frön. Ungefär 35 procent av födan utgörs av insekter och cirka 4 procent av andra ryggradslösa djur.

Fortplantningen börjar vid slutet av regntiden och sträcker sig över den varma perioden (oktober till januari på södra jordklotet). Per kull föds upp till fem ungar som väger cirka 4 g vid födelsen. De är blinda och har redan korta hår på kroppssidan. De öppnar sina ögon efter 10 till 14 dagar och de diar sin mor cirka en månad. Individerna parar sig för första gången efter 108 till 187 dagar. I fångenskap skedde fortplantningen när en vuxen hane och flera vuxna honor vistades i samma bur. Däremot skedde ingen parning i bur med flera hanar och honor.

Hot 
Regionala bestånd kan hotas av bränder. Populationens storlek varierar mycket. I lämpliga landskap är Aethomys chrysophilus talrik. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
chrysophilus
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys granti

Aethomys granti är en däggdjursart som först beskrevs av Wroughton 1908.  Aethomys granti ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Djuret listas ibland i släktet Micaelamys.

Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 93 till 125 mm och med en 96 till 138 mm lång svans en liten medlem av släktet Aethomys. Viktuppgifter saknas. På ovansidan har pälsen en gulbrun till mörkbrun färg och undersidans päls är ljusgrå till gulgrå. De mörka borstarna på den rödbrun till svartbruna svansen är tydlig synliga och längre vid svansspetsen. Honor har 6 spenar på bröstet och bukens främre del samt 4 spenar vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i regionen Karoo i Sydafrika. Området är klippig och främst täckt av buskar.

Källor 

Råttdjur
granti
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys hindei

Aethomys hindei är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1902.  Aethomys hindei ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten är med en genomsnittlig kroppslängd (huvud och bål) av 158 mm en stor medlem av släktet Aethomys. Svansen är lite kortare eller lika lång. Håren som bildar den mjuka och länga pälsen på ovansidan är gråa nära roten och bruna vid spetsen vad som ger ett medelbrunt utseende. Dessutom är några helt svarta hår inblandade som är talrikast på ryggens topp. Undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. Denna färg sträcker sig över strupen fram till hakan. Andra delar av huvudet har samma färg som ovansidan. Den mörkbruna till svarta svansen är främst täckt av fjäll. Det finns små borstar på svansen som nästan är osynliga.

Denna gnagare förekommer i centrala Afrika från Kamerun över Centralafrikanska republiken och Sydsudan till Kenya och norra Tanzania. Habitatet varierar men arten föredrar våta områden. Födan utgörs av växtdelar och insekter.

Individerna kan vara dag- och nattaktiva. De vistas främst på marken. I Uganda var exemplarens revir 30 till 1600 m² stort.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
hindei
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys kaiseri

Aethomys kaiseri är en däggdjursart som först beskrevs av Theophil Noack 1887.  Aethomys kaiseri ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar är 130 till 195 mm lång (huvud och bål), har en 105 till 185 mm lång svans och väger 82 till 114 g. Pälsen på ovansidan består av gulbrun päls med svarta hårspetsar. Vid ryggens topp är det svarta avsnittet längre och pälsen ser där mörkare ut. Sidorna är ljus gulgrå och undersidan är täckt av vitaktig päls. Huvudet kännetecknas av mörka öron och av svarta morrhår. Aethomys kaiseri har fyra fingrar vid framtassarna och fem tår vid bakfötterna som alla är utrustade med klor. På svansen är främst fjällen synliga men det finns några korta borstar. Svansens ovansida är brun och undersidan är ljus. Honor har fyra spenar vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i sydcentrala Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från norra Angola till södra Kenya och till centrala Tanzania. Habitatet utgörs av olika slags skogar och av savanner med glest fördelade träd.

Arten lever på marken och den är nattaktiv. Den har olika växtdelar och insekter som föda. Efter parningen blir honan aggressiv mot hanen. Efter dräktigheten som varar 26 till 28 dagar föds upp till fyra ungar som är nakna och blinda. De öppnar sina ögon efter 8 till 10 dagar och de diar sin mor cirka 26 dagar. Ungarna sugar sig de första 12 dagar fast vid moderns spenar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
kaiseri
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys namaquensis

Aethomys namaquensis är en däggdjursart som först beskrevs av Andrew Smith 1834.  Aethomys namaquensis ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten listas ibland i släktet Micaelamys.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 80 till 147 mm, en svanslängd av 107 till 197 mm och en vikt av 28 till 88 g. Bakfötterna är 18 till 32 mm långa och öronen är 11 till 24mm stora. I den rödbruna till gulbruna pälsen på ovansidan är några svarta hår inblandade vad som ger ett spräckligt utseende.

Denna gnagare förekommer i södra Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från södra Angola, södra Zambia och centrala Moçambique till Sydafrika. Arten vistas i nästan alla habitat som finns i regionen.

Individerna är aktiva på natten. De vilar i ett näste som placeras bland annat i trädens håligheter, i jordhålor eller i människans byggnader. Honor och hanar har avskilda revir mot artfränder av samma kön. Ifall kullen är liten är ungarna de första dagarna efter födelsen fäst vid moderns spenar. Är antalet ungar för stor lämnas ungarna i ett gömställe. Per kull föds upp till fem ungar.

Källor 

Råttdjur
namaquensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys nyikae

Aethomys nyikae är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1897.  Aethomys nyikae ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 120 till 156 mm, en svanslängd av 145 till 178 mm och en vikt av 56 till 106 g. Bakfötterna är cirka 28 mm långa och öronen är ungefär 20 mm stora. Den mjuka pälsen på ovansidan består av har som är gråa nära roten och ljusbruna, rödbruna eller svarta vid spetsen. Pälsen har därför ett mörkbrunt utseende med röda nyanser. Undersidans päls har en ljusgrå färg. På de mörka öronen förekommer några korta ljusbruna hår. På svansen är främst fjällen synliga men det finns några korta borstar. Svansen har en mörk ovansida och en ljus undersida. Antalet spenar hos honor är fyra som ligger vid ljumsken. Jämförd med Aethomys chrysophilus är ovansidans pälsfärg inte lika intensiv.

Denna gnagare förekommer i sydcentrala Afrika. Utbredningsområdet sträcker sig från östra Angola till Malawi. Arten vistas i torra skogar och kanske även i andra habitat.

Individerna lever ofta i mindre grupper och de vistas på marken. Honor som var dräktiga med 2 till 5 embryon upptäcktes.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
nyikae
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys silindensis

Aethomys silindensis är en däggdjursart som beskrevs av Roberts 1938. Aethomys silindensis ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar är 155 till 200 mm långa (huvud och bål), har en 166 till 194 mm lång svans och 32 till 35 mm långa bakfötter. Viktuppgifter saknas. Håren på ovansidan är gråbrun vid roten och svart vid spetsen som ger ett brunt utseende. Pälsen blir fram till sidorna ljusare och undersidan är täckt av ljusgrå till ljusbrun päls. Den ljusbruna färgen finns även på överläppen. Kännetecknande är de gulbruna fötterna. På svansen är främst fjällen synliga och den har en brun ovansida samt en ljus undersida. Den första molaren i överkäken är stor och den har fem rötter.

Denna gnagare förekommer i östra Afrika. Utbredningsområdet ligger vid gränsen mellan Zimbabwe och Moçambique. Där finns låga bergstrakter som ligger cirka 700 meter över havet. Habitatet utgörs av torra skogar i klippiga regioner.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
silindensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys stannarius

Aethomys stannarius är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1913. Aethomys stannarius ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Utseende är endast dokumenterad från ett exemplar. Det hade en lång brun päls på ovansidan med inblandade hår i gul och svart. Dessutom fanns några längre borstiga hår. Vid kroppssidan är pälsen mer gråaktig och undersidans päls är vit. Övergången mellan den mörka ovansidan och den ljusa undersidan är stegvis. På fötterna ovansida finns ett tätt täcke av vita hår. Svansen bär främst fjäll och några glest fördelade svarta hår. Honor har två spenar på bröstet och fyra vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i nordöstra Niger och norra Kamerun. Habitatet utgörs av savanner och andra gräsmarker samt buskskogar. Arten uppsöker även odlade områden och skogskanter.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
stannarius
Däggdjur i etiopiska regionen
Aethomys thomasi

Aethomys thomasi är en däggdjursart som först beskrevs av De Winton 1897.  Aethomys thomasi ingår i släktet Aethomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Kroppslängden (huvud och bål) är 140 till 162 mm, svansen är 112 till 135 mm lång och viktuppgifter saknas. Arten har 25 till 31 mm långa bakfötter och 20 till 25 mm stora öron.

Denna gnagare förekommer i centrala och västra Angola. Habitatet utgörs av torra buskskogar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
thomasi
Däggdjur i etiopiska regionen
Anisomys imitator

Anisomys imitator är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1904. Anisomys imitator är ensam i släktet Anisomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Det vetenskapliga släktnamnet är bildat av de grekiska orden anisos (inte enhetlig) och mys (mus). Det syftar på framtänderna som är bredare i överkäken än i underkäken. Artepitet är latin för imitatör på grund av att arten efterliknar nakensvansade råttor (Uromys).

Denna gnagare förekommer i Nya Guineas centrala och östra bergstrakter. Den vistas där mellan 1200 och 3500 meter över havet. Habitatet utgörs av tropiska regnskogar.

Anisomys imitator når en kroppslängd (huvud och bål) av 21 till 29 cm, en svanslängd av 29 till 36 cm och en vikt mellan 390 och 580 g. Den korta grova pälsen har på ovansidan en grå färg och buken är vitaktig. Vid nosen och kring ögonen kan pälsen vara svart. Svansen är täckt med fjäll och några glest fördelade hår. Arten skiljer sig i tändernas och hannens penis konstruktion från andra råttdjur på Nya Guinea.

Levnadssättet är föga känt. Arten bygger sina bon av blad på marken. Djuret vistas främst på marken men den kan klättra i växtligheten. Anisomys imitator äter nötter och andra växtdelar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
imitator
Däggdjur i australiska regionen
Anonymomys mindorensis

Anonymomys mindorensis är en däggdjursart som beskrevs av Guy G. Musser 1981. Anonymomys mindorensis är ensam i släktet Anonymomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Detta råttdjur når en kroppslängd (huvud och bål) av cirka 12,5 cm och en svanslängd av 20,5 cm. Pälsen är på ovansidan brunaktig och vid buken krämvit. Förutom mjuka hår har arten några taggar glest fördelade i pälsen. Vid svansen slut finns en tofs. Arten skiljer sig även i detaljer av skallens konstruktion från andra råttdjur i utbredningsområdet.

Anonymomys mindorensis förekommer bara på Mindoro i centrala Filippinerna. Gnagaren hittades där i skogar ungefär 1400 meter över havet. På grund av kroppsbyggnaden antas att den klättrar i växtligheten.

Arten är närmare släkt med råttdjur från Sundaöarna än med andra råttdjur från Filippinerna. Den listas därför av Wilson & Reeder (2005) i Dacnomys-gruppen i underfamiljen Murinae.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
mindorensis
Däggdjur i orientaliska regionen
Apodemus alpicola

Apodemus alpicola är en däggdjursart som beskrevs av Heinrich 1952. Apodemus alpicola ingår i släktet skogsmöss och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utbredning och habitat 

Denna skogsmus förekommer i Alperna från centrala Österrike, över sydvästra Tyskland och södra Schweiz till sydöstra Frankrike och norra Italien. Arten når där 2100 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar eller andra trädansamligar blandat med ängar och klippiga ställen.

Utseende 

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 12 cm och en svanslängd av 10 till 12 cm. Vikten varierar mellan 20 och 38 gram. Arten har en brun päls på ovansidan som är på ryggens topp mörkast, undersidan och extremiteternas insida är gråvit till ljusgrå. På hakan finns vanligen en gulaktig fläck. Arten liknar stark den större skogsmusen (Apodemus flavicollis). De skiljer sig i detaljer av skallens konstruktion från varandra. Bakfötterna är med cirka 2,5 cm längd ganska stora för en skogsmus. Med hjälp av dessa och den långa svansen har arten bättre förmåga att klättra på klippor.

Ekologi 

Apodemus alpicola har allmänt samma beteende som andra skogsmöss. Födovalet varierar mer än hos andra skogsmöss. Arten äter under våren främst insekter medan den under sommaren och hösten föredrar frön av olika örter som växer på marken.

Källor

Externa länkar 

 Fotografier

Skogsmöss
alpicola
Däggdjur i palearktiska regionen