kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chaetodipus fallax

Chaetodipus fallax är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1889.  Chaetodipus fallax ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 6 underarter.

Arten blir med svans 176 till 200 mm lång, svanslängden är 88 till 118 mm och vikten varierar mellan 15 och 18 g. Ovansidans grundfärg och brun och dessutom är på främre ryggen och kroppens sidor vita taggiga hår inblandade. På stjärten är de taggiga håren svarta. Gränsen mellan den mörka ovansidan och den ljusa undersidan bildas av en gulbrun linje. Även svansen är uppdelad i en mörk ovansida och en ljus undersida. Chaetodipus fallax saknar hår på bakfötternas häl.

Denna gnagare förekommer i sydvästra Kalifornien och på halvön Baja California (Mexiko). Habitatet utgörs av buskskogar vid kusten, av öknar, av klippiga områden och av regioner som är täckt av agaveväxter.

Individerna vilar på dagen i underjordiska bon och letar på natten efter frön och andra växtdelar. Boet är ett nät av flera tunnlar och förvaringsrum. Honor kan para sig hela året men de flesta ungar föds under våren. En kull har 2 till 6 ungar. Många individer dör under det första halva året och vissa lever två år. Arten blir slö vid kalt väder.

I närheten av storstäder minskar artens habitat. På öar dödas flera exemplar av hundar. Hela populationen bedöms som stor. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
fallax
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus baileyi

Chaetodipus baileyi är en däggdjursart som först beskrevs av Clinton Hart Merriam 1894.  Chaetodipus baileyi ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Honor är med en absolut längd av 176 till 228 mm inklusive en svanslängd av 86 till 125 mm mindre än hannar. De är med en genomsnittlig vikt av 24,5 g även lättare. Hannar blir med svans 206 till 240 mm långa, svanslängden är 76 till 140 mm och de väger omkring 28,2 g. Arten har 21 till 38 mm långa bakfötter och 7 till 19 mm långa öron. Den delvis styva pälsen på ovansidan är grå med några gula skuggor. Chaetodipus baileyi är större än de flesta andra släktmedlemmar som lever i samma region.

Denna gnagare förekommer främst i nordvästra Mexiko och i södra Arizona (USA). Den når även angränsande delar av Kalifornien och New Mexico. Habitatet utgörs av öknar med enstaka träd och buskar.

Individerna är aktiva på natten och äter främst frön. Vätskebehovet täcks med födan. De vilar i underjordiska bon. Arten kan äta frön av busken jojobabusken (Simmondsia chinensis) som är giftig för andra däggdjur. Fortplantningen sker vanligen efter regn. Förutom frön äter Chaetodipus baileyi gröna växtdelar och insekter. Den minskar sin aktivitet under vintern men den håller ingen vinterdvala. I naturen blir bara ett fåtal individer 11 månader gamla. Exemplar i fångenskap levde däremot upp till tre år.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
baileyi
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus arenarius

Chaetodipus arenarius är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1894. Chaetodipus arenarius ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 11 underarter.

Denna gnagare förekommer på halvön Baja California i Mexiko samt på mindre öar i närheten. Habitatet utgörs av öknar och andra torra landskap med sandig jord. Arten gräver underjordiska bon. Den jagas av tornugglan.

Artepitet i det vetenskapliga namnet är bildat av det latinska ordet arena (sand). Det syftar på det sandiga habitatet.

Arten blir med svans 15,2 till 15,6 cm lång och svanslängden är cirka 8,5 cm. Djuret har i genomsnitt 2,1 cm långa bakfötter och 0,8 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. Allmänt är hanar större än honor. Avvikande från de flesta andra medlemmar har arten en svans som är lite längre än huvud och bål tillsammans och inga borstar eller taggar i ovansidans päls förutom några enstaka borstar vid stjärten. Pälsfärgen på ovansidan varierar mellan ljusgrå, ljusbrun och mörkbrun. Hos flera exemplar har några hår svarta spetsar vad som ger ett spräckligt utseende. Övergången till den vita undersidan kan vara skarp eller stegvis. Svansens har på ovansidan en mörkbrun till rödbrun strimma och undersidan är vit. En population har en gulbrun linje mellan ovansidans bruna päls och undersidans vita päls. Hos några populationer varierar ovansidans pälsfärg beroende på årstid. Flera exemplar har en vit punkt bredvid örat.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
arenarius
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus artus

Chaetodipus artus är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1900. Chaetodipus artus ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Mexiko. Habitatet utgörs av landskap med sandig jord och flera klippor. Ofta finns träd eller buskar av släktet Prosopis i utbredningsområdet. Arten uppsöker även jordbruksmark.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
artus
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus goldmani

Chaetodipus goldmani är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1900. Chaetodipus goldmani ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i nordvästra Mexiko. Arten vistas i buskskogar med några träd på sandig eller klippig mark. Ibland hittas Chaetodipus goldmani på jordbruksmark. Individerna äter gräsets frön och kanske andra växtdelar.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
goldmani
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus lineatus

Chaetodipus lineatus är en däggdjursart som beskrevs av Walter Woelber Dalquest 1951. Chaetodipus lineatus ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i en mindre region i centrala Mexiko. Arten vistas i bergstrakter och på högplatå som ligger 1600 till 2400 meter över havet. Habitatet är klippiga öknar med några buskar och annan glest fördelad växtlighet.

Individerna är aktiva på natten och skapar bon vid växternas rötter eller i bergssprickor. De äter främst frön. Många frön kommer från kaktusfrukter av opuntiasläktet. Frukterna plockas av fåglar och större rester faller till marken. Gnagaren äter inte det röda fruktköttet.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
lineatus
Däggdjur i nearktiska regionen
Chaetodipus pernix

Chaetodipus pernix är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1898. Chaetodipus pernix ingår i släktet Chaetodipus och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i västra Mexiko vid Stilla havet, delstaterna Nayarit, Sinaloa och Sonora. Habitatet utgörs av det kustnära låglandet med några större växter som träd eller kaktusar. Dessutom finns en tätare undervegetation av taggiga buskar och mindre kaktusar. En dräktig hona observerades i april och nyfödda ungar hittades i oktober och november.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
pernix
Däggdjur i nearktiska regionen
Grästaggspringmöss

Grästaggspringmöss (Liomys) är ett släkte av däggdjur. Liomys ingår i familjen påsmöss.

Enligt en studie från 2007 är släktet parafyletiskt. Arterna infogas i nyare verk i släktet skogstaggspringmöss (Heteromys).

Utseende 

Dessa påsmöss har styva hår som liknar taggar och bara några få mjuka hår i pälsen. Pälsen på ryggen kan vara grå, brun, rödbrun eller svart och ibland finns en orange längsgående strimma på ryggen. Buken är vit och även svansen är uppdelat i en mörk ovansida och en ljus undersida. Kroppslängden (huvud och bål) är mellan 10 och 14 cm och svansen är lika lång eller något längre. Vikten är bara 35 till 50 gram.

Utbredning och habitat 

Arterna förekommer i södra Nordamerika och i Centralamerika från Texas till Panama. Habitatet utgörs allmänt av torra gräsmarker och skogar men ibland uppsöker individerna fuktiga skogar.

Ekologi 

Grästaggspringmöss bygger underjordiska bon men ingången gömd mellan rötter eller bakom stenar. De vilar på dagen och letar på natten efter föda som utgörs av frön och örter. Individerna lever ensam och är utanför parningstiden aggressiva mot varandra.

I varma regioner kan honor para sig hela året, annars är parningstiden kortare. Efter dräktigheten som varar 24 till 28 dagar föder honan i genomsnitt fyra ungar, två till åtta ungar per kull är möjlig. Ungarna blir tidigast efter tre månader könsmogna men de flesta parar sig vid slutet av första levnadsåret.

Liomys spectabilis som har ett begränsat utbredningsområde listas av IUCN på grund av skogsavverkningar som starkt hotad (EN), alla andra arter klassificeras som livskraftiga (LC).

Systematik 
Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Liomys adspersus
 Liomys irroratus
 Liomys pictus
 Liomys salvini
 Liomys spectabilis

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore,

Externa länkar 

Påsmöss
Liomys irroratus

Liomys irroratus är en däggdjursart som först beskrevs av Gray 1868.  Liomys irroratus ingår i släktet grästaggspringmöss och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 7 underarter.

Arten blir i genomsnitt 23,7 cm lång, inklusive en cirka 12 cm lång svans. Honor är med en vikt av 35 till 50 g lättare än hanar som väger 50 till 60 g. Den grova pälsen har på ovansidan en grå färg, ibland med rosa skugga. Undersidan är däremot vit. Svansen är brun på toppen och vitaktig på undersidan. Den är bara glest täckt med hår. Liksom hos andra medlemmar av samma släkte förekommer kindpåsar.

Denna gnagare lever i Mexiko och i södra Texas (USA). Habitatet utgörs av torra buskskogar.

Liomys irroratus äter främst frön som transporteras med hjälp av kindpåsarna till boet. Dessutom ingår några örter i födan. Arten är aktiv på natten och vilar på dagen i en underjordisk självgrävd hålighet. Ingången göms vanligen med löv och andra växtdelar. Vid brist på föda kan arten falla i ett stelt tillstånd (torpor).

Honor kan para sig hela året men de flesta ungar föds under kyligare månader. Per kull föds två till åtta ungar, vanligen fyra.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
irroratus
Däggdjur i nearktiska regionen
Liomys adspersus

Liomys adspersus är en däggdjursart som först beskrevs av Peters 1874.  Liomys adspersus ingår i släktet grästaggspringmöss och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i centrala Panama. Arten lever i låglandet i torra skogar och buskskogar. Individerna äter frön, nötter av palmer som Scheelea rostrata eller Bactris balanoides, gröna växtdelar och några insekter. Fortplantningstiden sträcker sig från december till maj.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
adspersus
Däggdjur i neotropiska regionen
Liomys pictus

Liomys pictus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1893.  Liomys pictus ingår i släktet grästaggspringmöss och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.

Den genomsnittliga längden (inklusive svans) är för honor 23 cm och för hanar 24 cm. Hos vuxna individer bildas pälsen av styva taggar och mjuka hår. Den har på ovansidan en rödbrun färg medan undersidan är vit. Ungdjur har däremot grå päls.

Denna gnagare förekommer i västra och södra Mexiko samt i angränsande områden av norra Guatemala. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av torra lövfällande skogar, av buskskogar och av landskap med kaktusar eller akacior.

Individerna är aktiva på natten och de går främst på marken. Beroende av population och årstid äter de frön och olika ryggradslösa djur. Vid början av den torra perioden föds inga ungar. Annars kan honor para sig hela året.

När honan inte är brunstig lever varje individ ensam och de är aggressiva mot varandra. Efter parningen är honan cirka 25 dagar dräktig och sedan föds 2 till 6 ungar. Honan kan flytta sina små ungar i sina kindpåsar vid fara. En till två månader efter födelsen söker ungarna egna revir.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
pictus
Däggdjur i neotropiska regionen
Liomys salvini

Liomys salvini är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1893.  Liomys salvini ingår i släktet Liomys och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan tre underarter. Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar Osbert Salvin som hittade holotypen.

Arten är jämförd med andra släktmedlemmar liten och den har en kortare svans. Den når en absolut längd av 185 till 235 mm, inklusive en 81 till 110 mm lång svans. Bakfötterna är 25 till 30 mm långa. Allmänt är hannar större än honor och några individer i södra delen av utbredningsområdet kan vara större än den angivna kroppslängden. Ovansidan är täckt av mjuk päls med flera taggar inblandade. Den kan vara gråbrun till brun. På undersidan förekommer mjuk vitaktig päls. Ungar är mera gråaktig än vuxna exemplar. Liomys salvini har i varje käkhalva en framtand, ingen hörntand, en premolar och tre molarer.

Denna gnagare förekommer i Centralamerika från södra Mexiko till Costa Rica. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Habitatet utgörs av lövfällande skogar, av buskskogar och av angränsande öppna områden.

Individerna lever i underjordiska bon som har flera ingångar. Liomys salvini äter främst frön, till exempel av trädet Cochlospermum vitifolium. Dessutom ingår några insekter i födan. Födan transporteras i kindpåsarna till boet. Varje individ lever ensam men reviren kan överlappa varandra. I Costa Rica sker fortplantningen mellan januari och juni. Honan kan ha två kullar under tiden och föder i genomsnitt 3,8 ungar per kull. De flesta individer dör under första levandsåret.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
salvini
Däggdjur i neotropiska regionen
Liomys spectabilis

Liomys spectabilis är en däggdjursart som beskrevs av Hugh H. Genoways 1971. Liomys spectabilis ingår i släktet Liomys och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer bara i den mexikanska delstaten Jalisco. Arten vistas i bergstrakter mellan 960 och 1600 meter över havet. Liomys spectabilis lever i landskap som kännetecknas av gräs, låga buskar, några glest fördelade träd och xerofila växter. Ibland hittas den i skogar med barrträd och ek eller i jordbruksområden.

Källor

Externa länkar 

Påsmöss
spectabilis
Däggdjur i neotropiska regionen
Perognathus alticola

Perognathus alticola är en däggdjursart som beskrevs av Samuel N. Rhoads 1894. Perognathus alticola ingår i släktet fickspringmöss, och familjen påsmöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Arten förekommer i en mindre bergstrakt i Kalifornien (USA) mellan 1070 och 1830 meter över havet. Habitatet utgörs av främst torra gräsmarker med några glest fördelade buskar eller träd. Perognathus alticolus hittades även på övergiven jordbruksmark som var täckt med tistlar samt i bergsskogar. Individerna är aktiva på natten. De vilar i tunnelsystem och äter olika växtdelar samt smådjur. Arten har liksom andra fickspringmöss kindpåsar för att transportera födan.

Källor 

Fickspringmöss
alticola
Däggdjur i nearktiska regionen
Perognathus amplus

Perognathus amplus är en däggdjursart som beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1900. Perognathus amplus ingår i släktet fickspringmöss, och familjen påsmöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.

Utseende 
Vuxna individerna är med svans 12,3 till 17 cm långa, svanslängden är 8 till 9,5 cm och vikten ligger mellan 17 och 21 g. Pälsens grundfärg är allmänt ockra med inslag av rosa men beroende på population förekommer flera avvikelser. Typiskt är ett ljusare område kring öronen. Undersidan är täckt av gulvit päls. Jämförd med den liknande arten Perognathus longimembris har Perognathus amplus ett större kranium i förhållande till andra kroppsdelar. Även andra detaljer av kraniet avviker.

Utbredning 
Arten förekommer med flera från varandra skilda populationer i Arizona (USA) och i angränsande regioner av Nevada, Kalifornien och nordvästra Mexiko (delstaten Sonora). Den lever i öknar och halvöknar med gräs och några buskar som växtlighet.

Ekologi 
Perognathus amplus är aktiv på natten och den äter främst frön. Dessutom äter arten några insekter och gröna växtdelar. I boet skapas ett större förråd med frön. Parningen sker mellan senvintern och tidiga sommaren och efter dräktigheten föder honan tre till fem ungar. Arten håller ingen vinterdvala men den stannar under kalla tider i boet och kan minska sin kroppstemperatur.

Bevarandestatus 
Under torra perioder kan lokala populationer minska tydlig men hela beståndet anses vara stabilt. Andra hot mot Perognathus amplus är inte kända. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Fickspringmöss
amplus
Däggdjur i nearktiska regionen
Perognathus fasciatus

Perognathus fasciatus är en däggdjursart som beskrevs av Wied-Neuwied 1839. Perognathus fasciatus ingår i släktet fickspringmöss, och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan två underarter.

Utseende 
Denna gnagare har mörkbrun till olivbrun päls på ovansidan. Ett bredare band av gul- till ljusbrun päls bildar gränsen mot den vita undersidan. På ryggen är dessutom några svarta hår inblandade. I sällsynta fall förekommer helt svarta exemplar (melanism). Perognathus fasciatus har ljusa ringar kring ögonen samt en ljus fläck bakom varje öra. Liksom hos andra fickspringmöss förekommer kindpåsar för att bära födan. Svansen är tvåfärgad.

Arten blir med svans 115 till 142 mm lång, svanslängden är 51 till 69 mm och vikten varierar mellan 8,9 och 13,7 g. Bakfötterna är med en längd av 15 till 19 mm ganska stora. Däremot är öronen bara 7 till 8 mm långa.

Framsidan av de övre framtänderna har flera rännor. Tandformeln är I 1/1 C 0/0 P 1/1 M 3/3, alltså 20 tänder.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i centrala Nordamerika i Kanada och USA. Den föredrar torra och halvtorra habitat som gräsmarker och buskskogar.

Ekologi 
Individerna lever i tunnelsystem och letar på markytan efter föda. De äter främst frön som kompletteras under sommaren med några insekter. Liksom andra fickspringmöss transporterar den födan i sina kindpåsar. Under tider med matbrist kan Perognathus fasciatus falla i ett stelt tillstånd (torpor). I norra delen av utbredningsområdet stannar arten mellan oktober och april i boet. Boets centrala kammare ligger under sommaren 30 till 45 cm under markytan. Under vintern ligger den vanligen 2 meter under markytan. Arten täcker sitt vätskebehov helt med födan och den behöver inte dricka.

Honor har mellan maj och augusti en eller två kullar. Per kull föds 2 till 9 ungar (oftast 4 till 6). Ungar blir självständiga efter cirka fyra veckor och de väger vid tidpunkten omkring 6 g. Antagligen sker ingen parning före första vintern.

När honan inte är brunstig är individerna aggressiva mot varandra och de försvarar boet mot artfränder. Perognathus fasciatus vårdar pälsen genom att bada i jorden. Dessutom putsar den huvudet liksom katter med saliv.

Källor

Externa länkar 

Fickspringmöss
fasciatus
Däggdjur i nearktiska regionen
Perognathus flavescens

Perognathus flavescens är en däggdjursart som beskrevs av Clinton Hart Merriam 1889. Perognathus flavescens ingår i släktet fickspringmöss, och familjen påsmöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 8 underarter.

Denna gnagare blir med svans 123 till 145 mm lång, svanslängden är 52 till 71 mm och vikten är 7 till 12 g. Djuret har 16 till 19 mm långa bakfötter och 6 till 8 mm stora öron. På ovansidan förekommer ljusbrun, gulbrun eller rödbrun päls och dessutom är några svarta hår inblandade. Gränsen mot den vita undersidan utgörs av en orange linje som kan vara otydlig. Flera exemplar har en ljusbrun fläck bakom varje öra.

Arten förekommer i centrala USA och norra Mexiko. Den lever i gräsmarker, i buskskogar och på jordbruksmark med sandig jord eller med en blandning av sand och lera.

Födan utgörs främst av frön från gräs och örter. Dessa transporteras med kindpåsarna till boet. Boet byggs ofta vid sidan av grästuvor eller i jordhögar som skapades av kindpåsråttor. Tunnelns längd kan variera mellan 30 och 240 cm och den ligger 5 till 50 cm under markytan. Individerna stannar mellan oktober och mars i boet. Honor har mellan maj och juli en eller två kullar med 3 eller 4 ungar per kull. Perognathus flavescens jagas antagligen av ugglor, ormar och gräshoppsmöss.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Fickspringmöss
flavescens
Däggdjur i nearktiska regionen
Kortsvansad fickspringmus

Kortsvansad fickspringmus (Perognathus flavus) är en däggdjursart som beskrevs av Baird 1855. Perognathus flavus ingår i släktet fickspringmöss och familjen påsmöss. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan 14 underarter.

Perognathus flavus blir med svans 95 till 118 mm lång, svanslängden är 41 till 58 mm och vikten varierar mellan 6 och 9 g. Bakfötterna är 12 till 18 mm långa. På ovansidan förekommer mjuk gulbrun päls med några svarta hår inblandade och ibland med en rosa skugga. Undersidan är vit och svansen är bara glest täckt med hår. En mer eller mindre tydlig ljus fläck finns vid varje öra.

Denna gnagare förekommer i centrala USA och i Mexiko. Utbredningsområdet sträcker sig från Wyoming och South Dakota till centrala Mexiko. En avskild population finns vid Kaliforniska viken. Arten vistas i halvtorra eller torra buske- och gräsmarker.

Arten gräver en eller flera underjordiska tunnelsystem i reviret som har 2 eller 3 ingångar. En kammare i boet fodras med gräs och träbitar. Individerna är aktiva på natten och de vistas sällan längre än 40 till 60 meter från boet. Kortsvansad fickspringmus håller ingen vinterdvala men den intar ibland ett stelt tillstånd (torpor). Födan utgörs av frön, gräs, torra stjälkar och gröna växtdelar som kompletteras med några insekter. Vätskebehovet täcks nästan helt med födan.

Honor kan ha en eller sällan två kullar mellan våren och hösten. Dräktigheten varar cirka 28 dagar och sedan föds 2 till 6 ungar per kull. Ungar som blir självständiga byter päls. Några ungar som föds under våren kan ha en egen kull senare under året.

Källor

Externa länkar 

Fickspringmöss
Däggdjur i nearktiska regionen