kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Scotinomys xerampelinus

Scotinomys xerampelinus är en däggdjursart som först beskrevs av Outram Bangs 1902.  Scotinomys xerampelinus ingår i släktet bruna möss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Med en kroppslängd (huvud och bål) av 7,1 till 8,4 cm och en svanslängd av 6,0 till 8,0 cm är arten en liten medlem i underfamiljen Neotominae. Den har 1,7 till 2,0 cm långa bakfötter och 1,2 till 1,7 cm stora öron. Viktuppgifter saknas. Hela kroppen är täckt av chokladbrun päls.

Arten förekommer i Costa Rica och Peru. Den lever i bergstrakter mellan 2100 och 3400 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga bergsskogar samt av angränsande landskap som ängar.

Individerna går på marken och skapar stigar i skogens undervegetation. De äter larver av skalbaggar samt några andra insekter. Honor kan para sig hela året. De föder 2 till 4 ungar per kull Antagligen kan honor para sig hela året. Dräktiga honor dokumenterades i januari och februari samt mellan maj och augusti. Ungarna föds efter ungefär 33 dagar dräktighet. Enligt allt som är känt är Scotinomys xerampelinus dagaktiv.

Källor 

Bruna möss
xerampelinus
Däggdjur i neotropiska regionen
Sigmodontomys alfari

Sigmodontomys alfari är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1897. Sigmodontomys alfari ingår i släktet Sigmodontomys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten förekommer i Central- och Sydamerika från södra Honduras till norra Colombia, Ecuador och nordvästra Venezuela. Habitatet utgörs av skogar i låglandet, av fuktiga öppna landskap och av odlade områden. Individerna vistas ofta nära vattenansamlingar och har bra simförmåga. De är troligen aktiva på natten och äter frön samt andra växtdelar.

Källor 

Hamsterartade gnagare
alfari
Däggdjur i neotropiska regionen
Tanyuromys aphrastus

Tanyuromys aphrastus är en däggdjursart som först beskrevs av Harris 1932.  Tanyuromys aphrastus ingår i släktet Tanyuromys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten är bara känd från några områden i Central- och Sydamerika från södra Costa Rica till Ecuador. Den vistas i bergstrakter mellan 1200 och 2000 meter över havet. Habitatet utgörs av skogar med buskar som undervegetation.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
aphrastus
Däggdjur i neotropiska regionen
Wilfredomys

Wilfredomys är ett släkte av däggdjur med en eller två arter, beroende på taxonomi. Wilfredomys ingår i familjen hamsterartade gnagare. 

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Enligt Wilson & Reeder (2005) och IUCN ingår bara arten Wilfredomys oenax i släktet. Den andra arten förs däremot till släktet Juliomys och den får då namnet Juliomys pictipes.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Wilfredomys
Wilfredomys oenax

Wilfredomys oenax är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1928.  Wilfredomys oenax ingår i släktet Wilfredomys och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 

Arten blir upp till 13 cm lång (huvud och bål) och därtill kommer en upp till 19 cm lång svans som bär hår. Vikten varierar mellan 35 och 61 gram. Pälsen är på ovansidan gulgrå och på buken vitaktig. Kännetecknande är den rödaktiga nosen.

Wilfredomys oenax förekommer i norra och centrala Uruguay samt i södra Brasilien (Rio Grande do Sul). Habitatet utgörs av tropiska skogar.

Gnagaren äter gröna växtdelar och bär. Inget är känt om fortplantningssättet.

Det största hotet utgörs av det extensiva skogsbruket och av skogsavverkningar i levnadsområdet. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Nowak, Ronald M. (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
oenax
Däggdjur i neotropiska regionen
Juliomys pictipes

Juliomys pictipes är en däggdjursart som först beskrevs av Wilfred Hudson Osgood 1933.  Juliomys pictipes ingår i släktet Juliomys och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i sydöstra Brasilien och i angränsande områden av nordöstra Argentina. Arten vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 2000 meter över havet. Den lever i skogar och klättrar där i växtligheten.

Källor 

Hamsterartade gnagare
pictipes
Däggdjur i neotropiska regionen
Zygodontomys brevicauda

Zygodontomys brevicauda är en däggdjursart som först beskrevs av J.A.Allen och Chapman 1893.  Zygodontomys brevicauda ingår i släktet rörmöss och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 14 till 16 cm, en svanslängd av 10 till 12 cm och en genomsnittlig vikt av 57 g. Bakfötterna är 2,3 till 2,7 cm långa och öronen är 1,6 till 1,9 cm stora. På ovansidan förekommer spräcklig brun päls och undersidans päls är lite ljusare. På svansen är ovansidan mörkare än undersidan. Vid de ganska korta bakfötterna är de tre tårna i mitten betydlig längre än stortån och lilltån. Honor har åtta spenar. I områden där Zygodontomys brevicauda lever tillsammans med Zygodontomys brunneus, som är den enda andra arten i samma släkte, är Zygodontomys brevicauda mindre. Avvikelser finns även i kraniets och tändernas konstruktion. Antalet kromosomer i den diploida kromosomuppsättningen varierar mellan 84 och 88 (2n=84–88).

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i Central- och Sydamerika från Costa Rica till Amazonområdet och även på Trinidad och Tobago. Habitatet utgörs av gräsmarker, skogsgläntor, marskland och jordbruksmark. I bergstrakter når arten 1300 meter över havet.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten och vistas främst på marken. De äter frön, frukter och gröna växtdelar som gräs (däribland sockerrör och ris). Födan kompletteras med några smådjur. Zygodontomys brevicauda gräver jordhålor eller använder naturliga hålrum under rötter som bo och fodrar boet med gräs eller andra växtdelar. Enligt en studie från Venezuela kan honor para sig hela året och kullen har ungefär fyra ungar.

Enligt en annan källa föds upp till 11 ungar per kull. Dräktigheten varar i cirka 25 dagar och de nyfödda ungarna väger 3 till 4 g. De är blinda, har endast några fina hår på kroppen och saknar tänder. Ögonen öppnas efter ungefär 6 dagar och efter cirka 16 dagar slutar modern med digivning. Könsmognaden infaller efter 3 till 4 veckor för honor samt efter 6 till 8 veckor för hanar.

Hot 
För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor 

Rörmöss
brevicauda
Däggdjur i neotropiska regionen
Zygodontomys brunneus

Zygodontomys brunneus är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1898. Zygodontomys brunneus ingår i släktet rörmöss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Denna gnagare förekommer bara i ett bergsområde i norra Colombia där den vistas i dalgångar. Dalgångarna ligger 300 till 1300 meter över havet. Habitatet utgörs av gräsmarker, skogsgläntor, strandlinjer och jordbruksmark.

Individerna är aktiva på natten och vistas främst på marken. De äter frön, frukter och gröna växtdelar som gräs (däribland sockerrör och ris). Zygodontomys brunneus gräver jordhålor eller använder naturliga hålrum under rötter som bo och fodrar boet med gräs eller andra växtdelar.

Källor 

Rörmöss
brunneus
Däggdjur i neotropiska regionen
Allocricetulus curtatus

Allocricetulus curtatus är en däggdjursart som först beskrevs av Allen 1925.  Allocricetulus curtatus ingår i släktet Allocricetulus och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 85 till 130 mm, en svanslängd av 18 till 25 mm och en vikt av 30 till 70 g. De har 14 till 20 mm långa bakfötter och 11 till 17 mm långa öron. Pälsen på ovansidan är ljusgråbrun till kanelfärgad medan undersidan är täckt av vit päls. På bröstet förekommer ingen mörk fläck. Allocricetulus curtatus skiljer sig från den andra arten i samma släkte genom avvikande detaljer av skallens konstruktion.

Denna gnagare förekommer i Mongoliet och angränsande delar av Ryssland och norra Kina (Inre Mongoliet, Xinjiang, norra Gansu, norra Ningxia och Anhui). Habitatet utgörs av gräsmarker och halvöknar, ofta med sanddyner.

Individerna gräver underjordiska gångsystem och äter frön samt några insekter. De skapar förråd i boet som äts under vintern. Från och med april har honor två eller tre kullar per år. Antalet ungar för hela året går upp till nio.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
curtatus
Däggdjur i palearktiska regionen
Allocricetulus eversmanni

Allocricetulus eversmanni är en däggdjursart som först beskrevs av Brandt 1859.  Allocricetulus eversmanni ingår i släktet Allocricetulus och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten blir 93 till 115 mm lång (huvud och bål), har en 17 till 28 mm lång svans, 15 till 18 mm långa bakfötter, 12 till 16 mm långa öron och väger 36 till 60 g. Pälsen på ovansidan är allmänt mörkare än hos Allocricetulus curtatus. Den bildas av hår som är grå vid roten och sandfärgad till brun på spetsen. Undersidans hår är likaså grå vid roten men spetsen är vit vad som ger en ljusgrå till vit päls. Kännetecknande är en mörk fläck på bröstet. Svansen är ofta gömd under långa hår som finns på stjärten.

Denna gnagare förekommer i Kazakstan och angränsande delar av Ryssland och norra Kina (Xinjiang). Habitatet utgörs av halvöknar, jordbruksmark, gröna områden i samhällen och öppna skogar.

Individerna äter främst frön och andra växtdelar. Även insekter, andra ryggradslösa djur och små ryggradsdjur som ödlor, mullvadar och fåglar ingår i födan. Honor parar sig 2 till 4 gånger per år, i södra delen av utbredningsområdet allmänt oftare. Per kull föds 4 till 6 ungar.

När honor inte är brunstig är artfränderna aggressiva mot varandra. De gräver enkla bon med en tunnel och en kammare som ligger cirka 30 cm under markytan. Dessutom används bon som skapades av andra djur.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
eversmanni
Däggdjur i palearktiska regionen
Prionomys batesi

Prionomys batesi är en däggdjursart som beskrevs av Guy Dollman 1910. Prionomys batesi är ensam i släktet Prionomys som ingår i familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Beskrivning 

Arten är bara känd från några få ställen i Kamerun, Kongo-Brazzaville och Centralafrikanska republiken. Den hittades där i skogsdungar av regnskogen.

Denna gnagare blir ungefär 6 cm lång (huvud och bål) och därtill kommer en cirka 10 cm lång svans. Pälsfärgen på ovansidan är en blandning av brun och rosa med ett något ljusare ansikte. Kännetecknande är svarta ringar kring ögonen. Även undersidan är rosa mixat med grå. Håren på svansen har en mörkbrun till svart färg. Undersidan av svansens spets saknar nästan alla hår och därför antas att svansen används som gripverktyg.

Framfötterna har fyra tår som är utrustade med klor eller naglar. Av bakfotens fem tår har alla klor. Det finns inga rännor i de övre framtänderna.

Levnadssättet är nästan helt okänt. Individerna gräver underjordiska bon och äter insekter.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

batesi
Däggdjur i etiopiska regionen
Malacothrix

Malacothrix kan syfta på:
 Malacothrix (djur) – ett släkte trädmöss
 Malacothrix (växter) – ett släkte korgblommiga växter
Malacothrix typica

Malacothrix typica är en däggdjursart som först beskrevs av Andrew Smith 1834.  Malacothrix typica är ensam i släktet Malacothrix som ingår i familjen Nesomyidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna trädmus förekommer i södra Afrika från Angola till Namibia, Botswana och Sydafrika. Habitatet varierar mellan buskskogar, savanner och halvöknar.

Individerna når en kroppslängd (huvud och bål) av 65 till 95 mm och en svanslängd av 28 till 42 mm. De väger 7 till 20 gram. Påfallande är artens 14 till 21 mm långa öron. Pälsen är på ovansidan gråbrun till rödbrun eller krämfärgat. Håren på ryggen har mer eller mindre svarta spetsar som syns som mörka strimmor eller fläckar. Vid buken är pälsen ljusgrå till vit. Svansen är bara glest täckt med hår. Vid händer och fötter finns fyra fingrar respektive tår. Fötterna är nakna på ovansidan men har hår vid sulan.

Trots att arten tillhör trädmössen vistas den främst på marken. Den gräver underjordiska bon som ligger upp till 120cm under markytan. Vid slutet finns en kammare som fodras med gräs och fågelfjäder. Malacothrix typica är aktiv på natten och hittades så långt som 4 km från boet. Den äter främst gröna växtdelar och några frön. Individerna lever allmänt ensam.

Fortplantningen sker vanligen mellan augusti och mars. Honor kan ha flera kullar under tiden. Dräktigheten varar oftast 22 till 26 dagar och per kull föds två till sju ungar. De är vid födelsen nakna och väger vara 1,1 gram. Ögonen öppnas efter cirka två veckor. Hanar och honor blir efter cirka 51 dagar könsmogna men den första parningen sker tidigast 20 dagar senare.

Källor

Externa länkar 
 Teckning och utbredningskarta, The Mammals of the Southern African Sub-region, sid. 198

Råttartade gnagare
Nesomyidae
Däggdjur i etiopiska regionen
Dendroprionomys rousseloti

Dendroprionomys rousseloti är en däggdjursart som beskrevs av Francis Petter 1966. Dendroprionomys rousseloti är ensam i släktet Dendroprionomys som ingår i familjen Nesomyidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna trädmus upptäcktes i en ansamling av bambuväxter i Brazzavilles djurpark. På grund av tändernas konstruktion antas att Dendroprionomys rousseloti har insekter som föda. Hittills är bara åtta individer av arten kända och alla hittades i samma djurpark.

Artens holotyp har en kroppslängd (huvud och bål) av 77 mm och en svanslängd av 108 mm. Den långa svansen används troligen som gripverktyg. Den korta, täta och mjuka pälsen är på ovansidan brun och vid buken ljusgrå till vit. Även huvudet har en brun ovansida och en vitaktig undersida. På varje sida går en svartbrun strimma från nosen till ögat. Vid handen saknas tummen och även det femte fingret är litet. Fingrarna är utrustade med korta klor. Vid bakfoten är den första tån kort och den femte tån motsättlig. Alla tår, med undantag av den första, bär långa klor.

Brazzavilles djurpark ligger i en skog med sandig mark. Det antas starkt att arten förekommer utanför parken. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad (DD).

Källor 

Gnagare
rousseloti
Däggdjur i etiopiska regionen
Zyzomys

Zyzomys är ett släkte av däggdjur. Zyzomys ingår i familjen råttdjur.

Systematik 

Arter enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

 Zyzomys argurus
 Zyzomys maini
 Zyzomys palatalis
 Zyzomys pedunculatus
 Zyzomys woodwardi

Beskrivning 

Dessa gnagare når en kroppslängd (huvud och bål) av 9 till 18 cm samt en svanslängd av 9 till 13 cm. Vikten varierar mellan 35 och 130 gram för de arter som blev uppmätt. Den styva pälsen har en grå eller brun färg på ovansidan och en vit färg på buken. Svansen är bra täckt med hår som antingen är mörka på ovansidan och ljusa på undersidan eller svansen är helt vit. Kännetecknande är svansens hud som blir tjockare under individens liv så att gamla individer har en påfallande tjock svans.

Zyzomys förekommer i Australien i norra Western Australia, norra Northern Territory och norra Queensland. Habitatet utgörs av skogar med tät undervegetation eller buskskogar på klippig mark.

Individerna är främst aktiva på natten. De äter frön, frukter och andra växtdelar.

Honor kan para sig hela året men hos vissa arter föds de flesta ungar under den australiska hösten. Dräktigheten varar cirka 33 dagar och en kull har upp till sex ungar. Ungarna blir efter fyra eller fem månader könsmogna. Bara ett fåtal individer lever något längre än två år.

Z. palatilis och Z. pedunculatus är mycket sällsynt och de listas därför av IUCN som akut hotad (CR), Z. maini listas som nära hotad (NT) och de andra två arterna betraktas som livskraftiga (LC).

Källor

Noter

Tryckta källor 
 Nowak, Ronald M. (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

Råttdjur
Zyzomys argurus

Zyzomys argurus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1889.  Zyzomys argurus ingår i släktet Zyzomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 85 till 100 mm och en svanslängd av upp till 125 mm. Flera exemplar har en avbruten svans. Pälsen på ovansidan har en gulbrun färg och på undersidan finns krämfärgad päls. När svansen finns kvar så är den tjockare nära bålen och vid slutet finns en hårtofs. Den tjocka delen nära bålen kan lagra fett. Hos Zyzomys argurus är bakfötterna breda med stora trampdynor för bättre rörlighet på klippor. Djurets öron är små och avrundade.

Inom arten är den genetiska variationen påfallande låg.

Detta råttdjur förekommer i norra Australien (Western Australia, Northern Territory och Queensland) med tre större och några små populationer som är avskilda från varandra. Arten vistas vanligen i klippiga regioner som kan vara täckta av gräs, buskar eller träd.

Honor kan para sig hela året och per kull föds upp till fyra ungar. Födan utgörs av frön samt i mindre mått av andra växtdelar som ibland kompletteras med insekter. De flesta ungar föds kring april under regntiden. En hona kan ha flera kullar per år. Dräktigheten varar 32 till 34 dagar och ungarna diar sin mor cirka 35 dagar. Ungarna blir könsmogna fyra till fem månader efter födelsen.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
argurus
Däggdjur i australiska regionen
Zyzomys maini

Zyzomys maini är en däggdjursart som beskrevs av Darrell J. Kitchener 1989. Zyzomys maini ingår i släktet Zyzomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som nära hotad. Inga underarter finns listade.

Arten är med en vikt av 100 till 150 g betydlig större än Zyzomys argurus som lever i samma region. Zyzomys maini har även mera gråaktig päls istället för brun päls. Kännetecknande är långa morrhår och en tjock svans som är tjockast nära roten. Vid svansens spets finns en tofs av långa hår. Kroppslängden (huvud och bål) är 11,5 till 17,0 cm, svansen är 11 till 15 cm lång, bakfötternas längd är 2,4 till 2,9 cm och öronen är 1,7 till 2,0 cm stora. Flera exemplar tappar svansen när de flyr ifrån fiender.

Detta råttdjur förekommer i norra Australien (Northern Territory) med en större och tre små populationer som är avskild från varandra. Regionen är en bergstrakt med sandstensklyftor. Växtligheten utgörs av fuktig skog med vinplantor som undervegetation.

Individerna är nattaktiva och vistas nästan uteslutande på marken. De äter frukter, frön och andra växtdelar. Honor kan para sig hela året och per kull föds oftast två eller tre ungar. Arten gömmer sig på dagen i bergssprickor. Större delar av födan flyttas till viloplatsen innan de äts och ibland blir frön kvar i bergssprickorna. Efter bränder i utbredningsområdet är beståndet för 1 till 2 år lågt.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
maini
Däggdjur i australiska regionen
Zyzomys palatalis

Zyzomys palatalis är en däggdjursart som beskrevs av Darrell J. Kitchener 1989. Zyzomys palatalis ingår i släktet Zyzomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade. Det vetenskapliga namnet stavas i flera zoologiska avhandlingar felaktig Zyzomys palatilis.

Denna gnagare är endemisk för ett litet område i nordöstra Northern Territory, Australien. Landskapet där kännetecknas av sandstensformationer och vegetationen domineras av vinplantor. Ibland uppsöker arten angränsande regnskogar och torra skogar.

Djuret når en vikt av cirka 120 gram. Zyzomys palatalis har en gråbrun päls på ovansidan och en ljusbrun till vit päls på buken. Vid hotfulla situationer förlorar arten ibland delar av pälsen eller den morrotformiga svansen. Kroppslängden (huvud och bål) är 9 till 15 cm, svansen är 10 till 15 cm lång, bakfötternas längd är 2,6 till 3,0 cm och öronen är 1,7 till 2,0 cm stora.

Individerna är nattaktiva och de går främst på marken där de letar efter frukter som ramlade eller efter frön. Reviren är cirka en hektar stora och olika exemplar har överlappande territorier. Zyzomys palatalis gör ibland längre vandringar.

Hela beståndet uppskattas vara mindre än 2000 individer. Populationen är känslig för större bränder och troligen dödas flera individer av förvildade tamkatter. IUCN listar Zyzomys palatalis som akut hotad (CR). För att bevara arten avlas den i fångenskap och återintroduceras sedan vid lämpliga platser.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
palatalis
Däggdjur i australiska regionen
Zyzomys pedunculatus

Zyzomys pedunculatus är en däggdjursart som först beskrevs av Edgar Ravenswood Waite 1896.  Zyzomys pedunculatus ingår i släktet Zyzomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade. De svenska trivialnamnen Macdonnellstenmus och Cape York stenmus förekommer för arten.

Hos arten är huvudet och bålen lika lång som svansen. På ovansidan förekommer gulbrun päls och undersidan är täckt av krämfärgad päls. Även den tjocka svansen är tät täckt med hår. Individerna når en vikt av 70 till 120 g. Pälsen på ovansidan är ganska styv. Liksom andra släktmedlemmar kan arten lätt tappa delar av pälsen och av svansen. Kroppslängden (huvud och bål) är 10,8 till 14,0 cm, svansen är 11 till 14 cm lång, bakfötternas längd är 2,5 till 2,9 cm och öronen är 2,0 till 2,3 cm stora.

Denna gnagare förekommer i centrala Australien i södra delen av delstaten Northern Territory. Arten hittades hittills i klippiga områden som var täckta av gräs, buskar eller glest fördelade träd men habitatet kan variera mer. Individerna äter frön och gröna växtdelar. I fångenskap hade honor tre eller fyra ungar per kull. Under år med mycket nederbörd kan honor para sig vid alla årstider. Individerna blir efter 8 till 10 månader könsmogna.

Zyzomys pedunculatus är aktiv på natten och den föredrar frön från växtsläktena Sida, Solanum och Glyceine. En infångad individ blev i fångenskap 7 eller 8 år gammal.

Mellan 1960 och 1995 hittades inga exemplar och därför antogs att arten var utdöd. Året 1996 blev den åter upptäckt. Det största hot mot Zyzomys pedunculatus är frigående katter. Kanske faller den ibland offer för rävar eller hundar. Dessutom kan bränder påverka beståndets storlek. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
pedunculatus
Däggdjur i australiska regionen
Zyzomys woodwardi

Zyzomys woodwardi är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1909.  Zyzomys woodwardi ingår i släktet Zyzomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Vuxna exemplar är 12,0 till 16,6 cm långa (huvud och bål), har en 11 till 13 cm lång svans och väger 80 till 190 g. Bakfötterna är 2,5 till 3,1 cm långa och öronen är cirka 2,2 cm stora. Liksom andra släktmedlemmar har Zyzomys woodwardi stora ögon, långa morrhår och en svans som i de flesta fall är tjockast nära bålen. På ovansidan förekommer spräckligt brunaktig päls och undersidans päls är ljusare. Flera individer tappar svansen när de flyr ifrån fiender.

Denna gnagare förekommer i norra delen av den australiska delstaten Western Australia. Arten vistas i varma och klippiga regioner som är täckta av fuktig skog. Honor kan para sig hela året. De flesta ungar registrerades vid slutet av den torra perioden i oktober och november. Honan föder vanligen två ungar per kull. Zyzomys woodwardi går på marken och är nattaktiv. Den äter frukter, frön och andra växtdelar. Individerna vilar på dagen i bergssprickor och andra hålrum.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
woodwardi
Däggdjur i australiska regionen