kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Otomys typus

Otomys typus är en däggdjursart som beskrevs av Theodor von Heuglin 1877. Otomys typus ingår i släktet Otomys och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Med en kroppslängd (huvud och bål) av 15,5 till 17,8 cm och en svanslängd av 7,7 till 9,2 cm är arten en ganska stor och kraftfull gnagare. Den har 2,5 till 2,7 cm långa bakfötter och 2,0 till 2,5 cm stora öron. Håren som bildar pälsen på ovansidan har flera avsnitt i olika färg vad som ger ett spräckligt brunt utseende med inslag av rött eller orange. Undersidan är täckt av grå päls. Svansens undersida är ljusare än ovansidan. Det stora huvudet kännetecknas av en fåra i de övre framtänderna samt av två fåror i de nedre framtänderna. Antalet spenar hos honor är fyra par. Otomys typus har en diploid kromosomuppsättning med 58 kromosomer (2n=58).

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Etiopien, Kenya och Tanzania. Den lever i bergstrakter och på högplatå som ligger 1800 till 4100 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsängar och av hedområden.

Individerna kan vara aktiva på dagen och på natten och de går främst på marken. Antagligen äter arten endast växtdelar. Troligtvis är fortplantningen kopplad till regntiden i områden där en regntid förekommer.

Källor 

Råttdjur
typus
Däggdjur i etiopiska regionen
Otomys unisulcatus

Otomys unisulcatus är en däggdjursart som beskrevs av F. Cuvier 1829. Otomys unisulcatus ingår i släktet Otomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Ibland listas arten i släktet Myotomys.

Utseende 
Arten blir cirka 14,5 cm lång (huvud och bål) och har en cirka 9,5 cm lång svans. Djuret har en robust kropp, korta extremiteter och ett kort huvud. Pälsen på ryggen och bålens sidor är grå med några glest fördelade svarta hår och undersidan är täckt av krämfärgad päls.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i sydvästra Sydafrika och i angränsande regioner av Namibia. Den lever i landskap som Karoo, Namakaroo och Fynbos.

Ekologi 
Otomys unisulcatus bygger bon av kvistar och torra stjälkar som liknar en kon i utseende och som kan vara upp till en meter höga. Boet ligger ofta intill en buske och ibland är busken sammanlänkad med boet. För bygget används även annan bråte som djurben, stenar och naturgödsel. Gnagaren delar boet med flera andra organismer som skalbaggar, spindeldjur och svampar. Även ormar som utgör råttdjurets fiender kan leva i högen. Vanligen lever en liten flock av familjemedlemmar tillsammans och de kan ha flera bon i reviret. Ofta lever flera flockar tät intill varandra.

Denna gnagare äter främst gröna växtdelar. Den knaprar en kvist med gröna blad från en växt och bär kvisten till boet innan den äter. Vätskebehovet täcks främst med suckulenter som utgör ungefär 30 procent av artens föda. I viss mån äter Otomys unisulcatus gräs. Djurets blindtarm är komplex för en bättre jäsning under ämnesomsättningen. Troligtvis förekommer koprofagi.

Honor kan bli brunstiga under alla årstider. Efter dräktigheten föds upp till tre ungar per kull. De sugar sig under de första 9 till 10 dagar fast vid en spene.

Status 
Bönder från regionen betraktar Otomys unisulcatus som skadedjur när den hämtar sin föda från odlade växter. I flera fall antänds gnagarens bon för att skydda jordbruket. Å andra sidan gynnas gnagaren av människans aktiviteter när rovdjur dödas eller när betesdjur skapar ett lämpligt habitat. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor 

Råttdjur
unisulcatus
Däggdjur i etiopiska regionen
Phaulomys

Phaulomys är ett omstritt släkte av däggdjur inom familjen råttdjur. De två arterna lever på japanska öar. Enligt Wilson & Reeder (2005) och IUCN skiljer sig arterna inte tillräcklig från skogssorkarna för att utgöra ett eget släkte.

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 7 till 12 cm, en svanslängd av 3 till 8 cm och en vikt av 20 till 60 gram. Pälsen har på ovansidan en brun färg och buken är ljusbrun till krämfärgad med grå skugga. Även svansen har en mörkbrun ovansida och en grå undersida. Som avgränsning mot skogssorkar angavs differenser i skallens och tändernas konstruktion men dessa skillnader tillhör enligt Wilson & Reeder (2005) den vanliga variationen som kan finnas inom ett släkte. Till exempel har de två arterna molara tänder utan rot som växer hela livet.

Dessa gnagare lever i skogar, buskskogar och på ängar. I bergstrakter når de 2500 meter över havet. Honor är cirka 19 dagar dräktiga och sedan föds 1 till 9 ungar. Ungarna är vid födelsen blinda och de väger bara lite mer än två gram. De öppnar ögonen efter ungefär två veckor och diar sin mor cirka 25 dagar. Vissa individer kan leva 3,5 år.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Phaulomys
Phaulomys andersoni

Phaulomys andersoni är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1905.  Phaulomys andersoni ingår i släktet Phaulomys eller i släktet skogssorkar inom familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer på Honshu som tillhör Japan. Den vistas i kulliga områden minst 400 meter över havet och i höga bergstrakter. Habitatet varierar mellan skogar, buskskogar och ängar men levnadsområdet är vanligen klippig.

Arten blir 7,9 till 13,2 cm lång (huvud och bål), har en 4,0 till 7,9 cm lång svans och väger 11 till 60 g. Phaulomys andersoni har liksom gråsiding en rödbrun till ljusbrun ovansida samt en gråbrun undersida med inslag av gult. Unga exemplar har en mer gråaktig päls. Hos honor förekommer två par spenar vid bröstet och två par vid ljumsken. Artens molarer saknar rötter.

Födan utgörs bland annat av bark från unga träd eller buskar. Individerna är aktiva under natten. Efter 20 till 21 dagar dräktighet föder honor 2 till 6 ungar. Könsmognaden infaller efter cirka 60 dagar. Exemplar i fångenskap levde upp till tre år eller lite längre.

Källor 

Hamsterartade gnagare
andersoni
Däggdjur i palearktiska regionen
Phaulomys smithii

Phaulomys smithii är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1905.  Phaulomys smithii ingår i släktet Phaulomys eller i släktet skogssorkar inom familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet hedrar den engelska jägaren Richard Gordon Smith.

Denna gnagare förekommer med flera från varandra skilda populationer i Japan men den saknas på Hokkaido. Den vistas i kulliga områden minst 400 meter över havet och i höga bergstrakter. Arten föredrar bergsskogar men den hittas även i andra habitat som finns i bergstrakter.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 7,0 till 11,7 cm, en svanslängd av 3,0 till 5,0 cm och en vikt av 20 till 35 g. Ovansidan är täckt av rödbrun till gulbrun päls och undersidans päls är mest gulaktig och ljusare jämförd med ovansidan. Antalet spenar hos honor kan vara fyra, fem eller sex. Gnagarens molarer saknar rötter.

Födan utgörs främst av bär, frön och frukter. Ibland äter Phaulomys smithii blad. Allmänt sträcker sig fortplantningstiden från mars till november. Populationer i norra regioner samt i bergstrakter har en kortare fortplantningstid. Efter cirka 19 dagar dräktighet föds 2 till 4 ungar. Den yngsta honan i fångenskap som blev dräktig var 120 dagar gammal. Några exemplar levde i fångenskap tre år eller lite längre. Ett revir är vanligen 23 till 26 meter långt samt brett.

Källor 

Hamsterartade gnagare
smithii
Däggdjur i palearktiska regionen
Parotomys brantsii

Parotomys brantsii är en däggdjursart som först beskrevs av Andrew Smith 1834.  Parotomys brantsii ingår i släktet visselråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Utseende 
Denna gnagare blir 116 till 178 mm lång (huvud och bål) och därtill kommer en 73 till 110 mm lång svans. Vikten varierar mellan 77 och 163 g. Den mjuka pälsen är på ryggen mörk gulbrun, på kroppssidorna mera gråaktig och vid buken krämfärgad. Typiskt är korta extremiteter, störa öron och ett robust huvud.

Vid framtassarna förekommer fyra tår och vid bakfötterna fem tår. Alla är utrustade med smala klor. I artens övre framtänder finns en tydlig ränna på framsidan och en mindre tydlig ränna på baksidan.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i södra Afrika i södra Namibia, sydvästra Botswana och västra Sydafrika. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1000 meter över havet. Parotomys brantsii vistas främst i halvöknar och den är aktiv på dagen. Denna gnagare besöker även jordbruksmark.

Ekologi 
Parotomys brantsii gräver komplexa tunnelsystem med flera ingångar och flera tunnlar som ligger upp till en meter under markytan. Vissa system sträcker sig över en yta av 50 kvadratmeter. Liksom hos mullvadar förekommer högar med jord vid utgångarna. I tunnelsystemet söker även flera andra djur skydd som ödlor eller skalbaggar. Under parningstiden lever ett föräldrapar med sina ungar i boet. Under andra tider har hanar och honor ofta skilda bon. När reproduktionen är framgångsrik ligger flera bon nära varandra vad som liknar en koloni.

Denna gnagare syns främst tidig på morgonen och sent på kvällen utanför boet.

Arten har ett visslande varningsläte som är kännetecknande för båda arter i släktet visselråttor. Dessutom förekommer högfrekventa läten som inte kan höras av människor. Parotomys brantsii äter gröna växtdelar, kvistar, bark och andra växtdelar. Större mängder av födan lagras i boet.

Gnagaren är själv bytesdjur åt ormar, rovfåglar, schakaler och honungsgrävlingar.

Honan föder under våren eller sommaren en till tre ungar. De håller sig under första levnadsveckan fast i pälsen och suger sig fast vid en spene.

Källor

Externa länkar 

Visselråttor
brantsii
Däggdjur i etiopiska regionen
Parotomys littledalei

Parotomys littledalei är en däggdjursart som beskrevs av Thomas 1918. Parotomys littledalei ingår i släktet visselråttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är uppkallad efter en brittisk samlare av naturföremål, Harold A. P. Littledale. Han hade även gnagarens holotyp i sin samling.

Utseende 
Denna gnagare är med en kroppslängd (huvud och bål) av 176 till 276 mm, en svanslängd av 78 till 118 mm och en vikt mellan 72 och 153 g något större än den andra visselråttan. I motsats till Parotomys brantsii saknar Parotomys littledalei rännor i de övre framtänderna. Pälsen har på ovansidan en kanelbrun till ljusare brun färg. På kroppssidorna och vid buken är pälsen ännu ljusare brun. Arten har fyra fingrar vid framtassarna och den första är bara en liten stubbe. Vid bakfötterna förekommer fem tår. Alla fingrar och tår är utrustade med smala klor. Händer och fötter är täckta med vit päls. Svansen har en mörk ovansida och en ljus undersida.

Utbredning och habitat 
Arten förekommer i södra Afrika i västra Namibia och västra Sydafrika. Den lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1500 meter över havet. Parotomys littledalei vistas i buskskogar och den är aktiv på dagen.

Ekologi 
Parotomys littledalei bygger komplexa tunnelsystem som är mindre jämförd med bon som byggs av Parotomys brantsii. Boet har ungefär åtta ingångar och täcker i genomsnitt en yta av 4,7 kvadratmeter. Arten äter främst blad från buskar och andra växter. Den har liksom den andra visselråttan ett visslande varningsläte. Individerna syns främst på dagen utanför boet.

Enligt ett fåtal undersökningar sker fortplantningen mellan augusti och december. Honor föder en till tre ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Visselråttor
littledalei
Däggdjur i etiopiska regionen
Volemys

Volemys är ett släkte av däggdjur. Volemys ingår i familjen hamsterartade gnagare.

Systematik 

Arter enligt Catalogue of Life:

 Volemys clarkei
 Volemys kikuchii
 Volemys millicens
 Volemys musseri

Wilson & Reeder (2005) samt IUCN listar bara två arter i släktet. Volemys clarkei och Volemys kikuchii flyttas till släktet Microtus.

Beskrivning 

Dessa gnagare förekommer i Kina i östra Tibet och Sichuan. De vistas i höglandet som ligger 1900 till 4000 meter över havet. Regionen är täckt av skog eller bergsängar.

Arterna når en kroppslängd (huvud och bål) av 8 till 14 cm samt en svanslängd av 5 till 10 cm. De har en mörkbrun päls på ovansidan och en grå eller ljusbrun päls på buken. Även svansen är tvåfärgat på samma sätt. Volemys skiljer sig från andra sorkar genom olikartad konstruktion av skallen och tänderna.

Levnadssättet är föga känt. Dessa gnagare är mycket sällsynt. De hotas troligen av skogsavverkningar eller andra landskapsförändringar. IUCN listar båda arterna med kunskapsbrist (DD).

Källor

Noter

Tryckta källor 
 Nowak, Ronald M. (1999): Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press,

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
Volemys
Microtus kikuchii

Microtus kikuchii är en däggdjursart som först beskrevs av Kuroda 1920.  Microtus kikuchii ingår i släktet Microtus och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Arten tillhör undersläktet Alexandromys som ibland godkänns som släkte.

Med en kroppslängd (huvud och bål) av 100 till 140 mm, en svanslängd av 80 till 98 mm och en genomsnittlig vikt av 37 (honor) respektive 43 g (hannar) är arten en ganska stor sork. Pälsen är på ovansidan mörk orangebrun och undersidans päls är ljusgrå. Svansen är på ovansidan mörkare än på undersidan. Microtus kikuchii skiljer sig i avvikande detaljer av kraniet och tänderna från andra skogssorkar.

Denna sork lever endemisk i Taiwans höga bergstrakter. Den vistas där mellan 3000 och 3670 meter över havet. Regionen är täckt av skog med buskar och bambu som undervegetation.

Reviren av hannar och honor överlappar varandra (främst av exemplar som parar sig). Fortplantningen är främst monogam. Endast när honan inte är parningsberedd söker hannen en annan hona. Läten är endast kända från honor. Födan utgörs av olika växtdelar. Individer i fångenskap åt främst växter av nysrotssläktet. Microtus kikuchii är vanligen aktiv på tidiga morgonen och på senare eftermiddagen. Fortplantningen sker mellan mars och augusti.

Källor 

Hamsterartade gnagare
kikuchii
Däggdjur i orientaliska regionen
Volemys millicens

Volemys millicens är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1911.  Volemys millicens ingår i släktet Volemys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Arten blir 83 till 95 mm lång (huvud och bål), har en 46 till 53 mm lång svans och cirka 18 mm långa bakfötter. På ovansidan förekommer mörkbrun päls och undersidan är täckt av gråa hår. Svansen är gråbrun på toppen och nästan vit på undersidan. Fram- och baktassar har på ovansidan vit päls.

Denna sork förekommer i centrala Kina i Sichuan. Arten vistas där i bergstrakter som är minst 4000 meter höga. Habitatet utgörs av bergsskogar.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
millicens
Däggdjur i palearktiska regionen
Volemys musseri

Volemys musseri är en däggdjursart som först beskrevs av Lawrence 1982.  Volemys musseri ingår i släktet Volemys och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade.

Arten blir 90 till 129 mm lång (huvud och bål), har en 47 till 70 mm lång svans och 18 till 23 mm långa bakfötter. På ovansidan förekommer mörkbrun päls och undersidan är täckt av gråa hår, ibland med ljusbrun skugga. Svansen är mörkbrun på toppen och ljusbrun på undersidan. Fram- och baktassar har på ovansidan ljusbrun päls.

Denna sork är bara känd från ett litet område i centrala Kina i Sichuan. Arten vistas där i bergstrakter som är 2300 till 3700 meter höga. Habitatet utgörs av klippiga bergsängar.

Källor

Externa länkar 

Hamsterartade gnagare
musseri
Däggdjur i palearktiska regionen
Microtus clarkei

Microtus clarkei är en däggdjursart som först beskrevs av Hinton 1923.  Microtus clarkei ingår i släktet Microtus och familjen hamsterartade gnagare. Inga underarter finns listade.

Denna sork förekommer i södra Kina i Tibet och Yunnan samt i angränsande delar av Myanmar. Den vistas i bergstrakter som är 3400 till 4400 meter höga. Habitatet utgörs av barrskogar och bergsängar. Arten uppsöker även jordbruksmark nära skogar.

Arten blir 11,4 till 13,4 cm lång (huvud och bål) och har en 6,2 till 6,7 cm lång svans. Bakfötterna är 1,9 till 2,1 cm långa och öronen är 1,2 till 1,5 cm stora. Ovansidan är täckt av rödbrun päls och på undersidan förekommer mörkbrun päls med en silver skugga. Svansen har en brun ovansida och en ljusgrå undersida. Kännetecknande är endast fem trampdynor på bakfotens sula. Dessutom finns skillnader mot andra släktmedlemmar i kindtändernas konstruktion.

Källor 

Hamsterartade gnagare
clarkei
Däggdjur i palearktiska regionen
Reithrodontomys fulvescens

Reithrodontomys fulvescens är en däggdjursart som beskrevs av J. A. Allen 1894. Reithrodontomys fulvescens ingår i släktet skördemöss, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Reithrodontomys fulvescens är med svans 134 till 189 mm lång och kotorna som bildar svansen har tillsammans en längd av 73 till 116 mm. Artens päls på ovansidan bildas av en delvis synlig ljus underull (ljusbrun med inslag av rosa) och av svarta täckhår vad som ger ett fläckigt utseende. Undersidan är täckt av vitaktig päls. I varje käkhalva finns en framtand, ingen hörntand, ingen premolar och tre molarer. Denna gnagare skiljer sig från andra släktmedlemmar i avvikande detaljer av skallens och kindtändernas konstruktion.

Arten lever i Nord- och Centralamerika från centrala USA till Nicaragua. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1700 meter över havet. Habitatet utgörs främst av gräsmarker med glest fördelade buskar och av buskskogar. Reithrodontomys fulvescens hittas även i lövfällande skogar.

Denna gnagare är aktiv på natten och går främst på marken. Under dagen vilar den ofta i underjordiska bon. Boets djupaste delar ligger vanligen en meter under markytan. Arten äter frön, unga växtskott och insekter. Honor kan para sig hela året. De har ungefär 3 ungar per kull i Texas och upp till 5 ungar längre söderut.

Källor 

Skördemöss
fulvescens
Däggdjur i neotropiska regionen
Däggdjur i nearktiska regionen
Reithrodontomys humulis

Reithrodontomys humulis är en däggdjursart som först beskrevs av John James Audubon och John Bachman 1841.  Reithrodontomys humulis ingår i släktet skördemöss och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Vuxna exemplar är 6,2 till 6,8 cm långa (huvud och bål), har en 4,5 till 6,0 cm lång svans och väger 7 till 12 g. Bakfötterna är 1,5 till 1,7 cm långa och öronen är cirka 0,8 cm stora. På ovansidan förekommer brun till mörkbrun päls som kan ha inslag av grå. Ryggens topp är mörkast och synlig som en längsgående strimma. Hos flera individer bildas gränsen mellan ovansidan och den ljusgråa undersidan av ett ljusbrunt band. Några ställen på undersidan kan vara kanelbruna eller rosa. Öronen är allmänt mörkare än pälsen till svartaktig.

Arten förekommer i östra och sydöstra USA från centrala Texas österut och från Ohio söderut. Habitatet utgörs av gräsmarker, träskmarker och jordbruksmark. Skogar undviks vanligen.

Individerna är huvudsakligen nattaktiva och klättrar på örter eller på långa stjälkar. De äter främst frön samt några insekter. Honor kan para sig hela året men de flesta ungar föds under våren och hösten. Dräktigheten varar 21 till 22 dagar och sedan föds cirka fyra ungar. Ungarna blir könsmogna efter två till fyra månader. De flesta individer lever däremot inte så länge. Medellivslängden är bara 9,5 veckor.

I genomsnitt har hanar ett 905 m² stort revir och honornas territorium är med cirka 1095 m² större. Reviren överlappar varandra.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Skördemöss
humulis
Däggdjur i nearktiska regionen
Västlig skördemus

Västlig skördemus (Reithrodontomys megalotis) är en däggdjursart som först beskrevs av Baird 1858.  Reithrodontomys megalotis ingår i släktet skördemöss och familjen hamsterartade gnagare. Internationella naturvårdsunionen (IUCN) kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

Utseende 
Arten når en absolut längd av 118 till 170 mm, inklusive en 50 till 96 mm lång svans. Vikten varierar mellan 8 och 17 g. Sommarpälsen har på ovansidan en brunaktig färg och undersidan är täckt av ljusgrå till vit päls. På ryggens och huvudets topp förekommer en mörkare längsgående linje men den är otydlig under sommaren. Den är tydligare på den tjockare och ljusare vinterpälsen. På framsidan av djurets övre framtänder förekommer en ränna.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer i centrala och västra Nordamerika. Utbredningsområdet sträcker sig från Alberta och British Columbia (Kanada) söderut till centrala Mexiko samt från västra Indiana (USA) västerut till Stilla havet. Arten vistas främst i öppna landskap som prärie, jordbruksmark, skogsdungar eller öknar med lite växtlighet.

Ekologi 
Individerna är aktiva på natten. De bygger bon av gräs och andra växtdelar som placeras i jordhålor eller andra gömställen. Västlig skördemus äter olika växtdelar och insekter. Honor kan ha upp till 14 kullar per år och det totala antalet ungar per säsong kan vara upp till 58. Arten håller ingen vinterdvala. Däremot kan den tidvis falla i ett stelt tillstånd (torpor).

Västlig skördemus skapar ibland ett förråd i boet. Honan är 23 till 25 dagar dräktig och sedan föds ungefär 4 ungar, ibland upp till 9 ungar per kull. Ungarna är vid födelsen bara 7 till 8 mm långa, väger 1 till 1,5 g och är nakna samt blinda. De öppnar ögonen efter cirka 11 dagar och diar sin mor ungefär 24 dagar. Könsmognaden infaller vanligen efter 4 eller 5 månader men några individer kan para sig tidigare. De flesta västliga skördemöss blir inte äldre än 12 månader. Några exemplar kan leva 18 månader.

Källor

Externa länkar 

Skördemöss
Däggdjur i nearktiska regionen
Reithrodontomys montanus

Reithrodontomys montanus är en däggdjursart som först beskrevs av Baird 1855.  Reithrodontomys montanus ingår i släktet skördemöss, och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en absolut längd (med svans) av 109 till 130 mm och en vikt av 7 till 9 g. Svansen är lika lång eller lite kortare än huvud och bål tillsammans. På ovansidan förekommer gråbrun päls som är mörkare på ryggens topp. Liksom hos andra skördemöss finns rännor i de övre framtänderna.

Arten förekommer i centrala USA och norra Mexiko. Den vistas i låglandet och i bergstrakter upp till 1920 meter över havet. Det typiska habitatet är prärien med kort gräs. Reithrodontomys montanus vistas även i andra gräsmarker och på odlad mark.

Denna skördemus bygger ett näste av gräs som placeras på marken eller i den låga växtligheten. Arten äter frön, örter och insekter. Ofta ligger bara 30 dagar mellan två kullar och per kull föds cirka fyra ungar. Honor blir 8 veckor efter födelsen könsmogna. Dräktigheten varar cirka 21 dagar och ungarna diar sin mor cirka 14 dagar. Individerna blir sällan äldre än ett år.

Källor 

Skördemöss
montanus
Däggdjur i nearktiska regionen