kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kista brandstation

Kista brandstation ligger på Danmarksgatan 50 i stadsdelen Kista i nordvästra Stockholm. Anläggningen togs i bruk 1980 och ritades av arkitekt Hans Borgström. Stationens karakteristiska övningstorn i betong är ett välkänt inslag i omgivningens stadsbild.

Byggnad
Anläggningen i kvarteret Grenå började ritas 1976 av arkitektkontoret Hans Borgström med Svenska bostäder som byggherre. Brandstationen i gult tegel och övningstornet i betong har stora likheter med Brännkyrka brandstation som också ritades av Borgström och byggdes ungefär samtidigt med Kista brandstation. Byggnaden innehåller bland annat en vagnhall med sex portar, motionshall, omklädningsrum och 15 logementsrum samt hobbyrum. Mest i ögon fallande blev anläggningens drygt 17 meter höga övningstorn i sju plan med utkragande övre del och byggt i betong, den är identisk med den på Brännkyrkastationen. Båda anläggningar invigdes 1980. I början av 1990-talet utfördes en om- och tillbyggnad av stationen, bland annat tillkom en gymnastiksal.

2017 stängslades brandstationens område in.

Verksamhet
Stationens vaktdistrikt omfattar stadsdelarna Kista, Husby, Akalla, Rinkeby, Tensta, Hjulsta och Bromsten samt stadsdelen Helenelund i Sollentuna kommun. Till fordonsparken hör en släckbil, en stegbil, en räddningsbil och en skyddsbil.

Se även
 Storstockholms brandförsvar
 Historiska bränder i Stockholm

Referenser 

Brandstationer i Stockholm
Kista
Byggnader och anläggningar i Västerort
Aspicilia aspicilioidea

Aspicilia aspicilioidea är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia aspicilioidea ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
aspicilioidea
Aspicilia caesiopruinosa

Aspicilia caesiopruinosa är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av John Walter Thomson. 

Aspicilia caesiopruinosa ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
caesiopruinosa
Kalkstenslav

Kalkstenslav (Aspicilia calcarea) är en lavart som först beskrevs av L., och fick sitt nu gällande namn av William A. Mudd. Kalkstenslav ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Bildgalleri 

Sporsäcksvampar
Aspicilia circularis

Aspicilia circularis är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia circularis ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
circularis
Aspicilia contorta

Aspicilia contorta är en lavart som först beskrevs av Georg Franz Hoffmann och som fick sitt nu gällande namn av August von Krempelhuber. 

Aspicilia contorta ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
contorta
Aspicilia contraria

Aspicilia contraria är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia contraria ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
contraria
Aspicilia coronata

Aspicilia coronata är en lavart som först beskrevs av Abramo Bartolommeo Massalongo, och fick sitt nu gällande namn av Martino Anzi. Aspicilia coronata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
coronata
Aspicilia delimitata

Aspicilia delimitata är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia delimitata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
delimitata
Aspicilia dendroplaca

Aspicilia dendroplaca är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia dendroplaca ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
dendroplaca
Aspicilia disserpens

Aspicilia disserpens är en lavart som först beskrevs av Alexander Zahlbruckner, och fick sitt nu gällande namn av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Aspicilia disserpens ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är kalfjäll.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
disserpens
Aspicilia dudinensis

Aspicilia dudinensis är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia dudinensis ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
dudinensis
Aspicilia elevata

Aspicilia elevata är en lavart som först beskrevs av Bernt Arne Lynge och som fick sitt nu gällande namn av John Walter Thomson. 

Aspicilia elevata ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
elevata
Aspicilia extenuata

Aspicilia extenuata är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia extenuata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
extenuata
Aspicilia gyrodes

Aspicilia gyrodes är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Auguste-Marie Hue. 

Aspicilia gyrodes ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippstränder vid sjöar och vattendrag.

Källor

Sporsäcksvampar
gyrodes
Aspicilia haeyrenii

Aspicilia haeyrenii är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Marijke C. Creveld. Aspicilia haeyrenii ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
haeyrenii
Aspicilia holmiensis

Aspicilia holmiensis är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia holmiensis ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
holmiensis
Aspicilia hultingii

Aspicilia hultingii är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia hultingii ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
hultingii
Aspicilia hyperboreorum

Aspicilia hyperboreorum är en lavart som först beskrevs av Alexander Zahlbruckner och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia hyperboreorum ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
hyperboreorum
Aspicilia indissimilis

Aspicilia indissimilis är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Aspicilia indissimilis ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippstränder vid sjöar och vattendrag.

Källor

Sporsäcksvampar
indissimilis
Aspicilia karelica

Aspicilia karelica är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia karelica ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
karelica
Aspicilia laevatoides

Aspicilia laevatoides är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia laevatoides ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippstränder vid sjöar och vattendrag.

Källor

Sporsäcksvampar
laevatoides
Aspicilia laxula

Aspicilia laxula är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Irwin Murray Brodo. Aspicilia laxula ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
laxula
Aspicilia mashiginensis

Aspicilia mashiginensis är en lavart som först beskrevs av Alexander Zahlbruckner och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia mashiginensis ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
mashiginensis
Aspicilia mastrucata

Aspicilia mastrucata är en lavart som först beskrevs av Göran Wahlenberg, och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Aspicilia mastrucata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
mastrucata
Aspicilia multipunctata

Aspicilia multipunctata är en lavart som först beskrevs av Edvard(Edward) August Vainio, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia multipunctata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
multipunctata
Aspicilia njuljae

Aspicilia njuljae är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Aspicilia njuljae ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällklippor, block- och stenmarker.

Källor

Sporsäcksvampar
njuljae
Aspicilia nordlandica

Aspicilia nordlandica är en lavart som först beskrevs av Hugo Magnusson och som fick sitt nu gällande namn av Gunnar Bror Fritiof Degelius. 

Aspicilia nordlandica ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
nordlandica
Aspicilia obscura

Aspicilia obscura är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Theodor Müller. Aspicilia obscura ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
obscura
Aspicilia obvallata

Aspicilia obvallata är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia obvallata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Sporsäcksvampar
obvallata
Aspicilia pergibbosa

Aspicilia pergibbosa är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Aspicilia pergibbosa ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är klippor (inklusive flyttblock).

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
pergibbosa
Aspicilia permutata

Aspicilia permutata är en lavart som beskrevs av sensu H.Magn. Aspicilia permutata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
permutata
Aspicilia rivulicola

Aspicilia rivulicola är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Aspicilia rivulicola ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
rivulicola
Aspicilia stenholmii

Aspicilia stenholmii är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia stenholmii ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
stenholmii
Aspicilia sublapponica

Aspicilia sublapponica är en lavart som först beskrevs av Alexander Zahlbruckner och som fick sitt nu gällande namn av Alfred Oxner. 

Aspicilia sublapponica ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
sublapponica
Aspicilia subobscura

Aspicilia subobscura är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia subobscura ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
subobscura
Aspicilia subradians

Aspicilia subradians är en lavart som först beskrevs av William Nylander och som fick sitt nu gällande namn av Auguste-Marie Hue. 

Aspicilia subradians ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
subradians
Aspicilia trunciseda

Aspicilia trunciseda är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia trunciseda ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
trunciseda
Aspicilia uplandica

Aspicilia uplandica är en lavart som först beskrevs av H.Magn., och fick sitt nu gällande namn av Marijke C. Creveld. Aspicilia uplandica ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
uplandica
Aspicilia virginea

Aspicilia virginea är en lavart som beskrevs av Auguste-Marie Hue. 

Aspicilia virginea ingår i släktet Aspicilia och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
virginea
Aspicilia supertegens

Aspicilia supertegens är en lavart som beskrevs av Arnold. Aspicilia supertegens ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är fjällklippor, block- och stenmarker.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
supertegens
Aspicilia zonata

Aspicilia zonata är en lavart som först beskrevs av Erik Acharius, och fick sitt nu gällande namn av Rolf Santesson. Aspicilia zonata ingår i släktet Aspicilia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
zonata
Rundellav

Rundellav (Lobothallia radiosa) är en lavart som först beskrevs av Georg Franz Hoffmann och som fick sitt nu gällande namn av Joseph Hafellner. 

Rundellav ingår i släktet Lobothallia, och familjen Megasporaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Mjölig porlav

Mjölig porlav (Pertusaria albescens) är en lavart som först beskrevs av William Hudson, och fick sitt nu gällande namn av Maurice Gustave Benoit Choisy och Werner. Mjölig porlav ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Noter

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Pertusaria carneopallida

Pertusaria carneopallida är en lavart som först beskrevs av William Nylander och fick sitt nu gällande namn av Martino Anzi och William Nylander. 

Pertusaria carneopallida ingår i släktet Pertusaria och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
carneopallida
Pertusaria coriacea

Pertusaria coriacea är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Pertusaria coriacea ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
coriacea
Pertusaria degelii

Pertusaria degelii är en lavart som beskrevs av Christian Friedo Eckhard Erichsen. 

Pertusaria degelii ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
degelii
Gul stiftlav

Gul stiftlav (Pertusaria flavocorallina) är en lavart som beskrevs av Brian John Coppins och Lars-Erik Muhr.

Gul stiftlav ingår i släktet Pertusaria och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Raggmosslav

Raggmosslav (Pertusaria geminipara) är en lavart som först beskrevs av Theodor 'Thore' Magnus Fries, och fick sitt nu gällande namn av Charles Knight och Irwin Murray Brodo. Raggmosslav ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Vit porlav

Vit porlav (Pertusaria lactea) är en lavart som först beskrevs av L., och fick sitt nu gällande namn av Arnold. Vit porlav ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Pertusaria stenhammarii

Pertusaria stenhammarii är en lavart som beskrevs av Per Johan Hellbom. Pertusaria stenhammarii ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
stenhammarii
Torneporlav

Torneporlav (Pertusaria tornensis) är en lavart som beskrevs av H.Magn.. Torneporlav ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
Pertusaria trochiscea

Pertusaria trochiscea är en lavart som beskrevs av Norman. Pertusaria trochiscea ingår i släktet Pertusaria, och familjen Pertusariaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
trochiscea
Kolasläktet

Kolaträd (Cola) är ett växtsläkte inom underfamiljen Sterculioideae, med omkring 50 arter i det tropiskt afrikanska skogsområdet. Kolasläktet ingår i familjen malvaväxter.

De är 6–40 meter höga träd, vilkas 4- eller 5-rummiga baljfrukt innehåller frön som saknar frövita, men har en på stärkelse rik grodd.

De viktigaste arterna är det äkta kolaträdet (Cola nitida) , tillspetsade kolaträdet (Cola acuminata), båda omkring 12–20 meter höga, med vidsträckt utbredning och ofta odlade i tropiska Afrika.

Trädens röda frön, kolanötter, utgör en viktig handelsartikel och är populära särskilt i Sudan.

Under senare delen av 1800-talet fick torkade kolanötter viss användning i Europa i pastiller, biskivier, karameller likörer med mera. Läskedrycken Coca-Cola innehåller ett extrakt av kolanöt, vilket ger drycken en låg halt av koffein.

Dottertaxa till Cola, i alfabetisk ordning 

 Cola acuminata
 Cola altissima
 Cola angustifolia
 Cola anomala
 Cola argentea
 Cola attiensis
 Cola baldwinii
 Cola ballayi
 Cola boxiana
 Cola brevipes
 Cola bruneelii
 Cola buesgenii
 Cola buntingii
 Cola cabindensis
 Cola caricifolia
 Cola cauliflora
 Cola cecidiifolia
 Cola chlamydantha
 Cola chlorantha
 Cola clavata
 Cola coccinea
 Cola congolana
 Cola cordifolia
 Cola crispiflora
 Cola digitata
 Cola discoglypremnophylla
 Cola diversifolia
 Cola duparquetiana
 Cola edeensis
 Cola fibrillosa
 Cola ficifolia
 Cola flaviflora
 Cola flavovelutina
 Cola gabonensis
 Cola gigantea
 Cola gigas
 Cola gilletii
 Cola glabra
 Cola glaucoviridis
 Cola greenwayi
 Cola griseiflora
 Cola heterophylla
 Cola hispida
 Cola hypochrysea
 Cola kimbozensis
 Cola lasiantha
 Cola lastoursvillensis
 Cola lateritia
 Cola laurifolia
 Cola lepidota
 Cola letestui
 Cola letouzeyana
 Cola liberica
 Cola lissachensis
 Cola lizae
 Cola lomensis
 Cola lorougnonis
 Cola louisii
 Cola lukei
 Cola mahoundensis
 Cola marsupium
 Cola mayimbensis
 Cola mayumbensis
 Cola megalophylla
 Cola metallica
 Cola millenii
 Cola minor
 Cola mossambicensis
 Cola mosserayana
 Cola nana
 Cola natalensis
 Cola ndongensis
 Cola nigerica
 Cola nitida
 Cola noldeae
 Cola obtusa
 Cola octoloboides
 Cola pachycarpa
 Cola philipi-jonesii
 Cola pierlotii
 Cola porphyrantha
 Cola praeacuta
 Cola pseudoclavata
 Cola pulcherrima
 Cola quentinii
 Cola reticulata
 Cola rhynchophylla
 Cola ricinifolia
 Cola rondoensis
 Cola rostrata
 Cola ruawaensis
 Cola scheffleri
 Cola sciaphila
 Cola selengana
 Cola semecarpophylla
 Cola simiarum
 Cola stelechantha
 Cola subglaucescens
 Cola suboppositifolia
 Cola sulcata
 Cola tessmannii
 Cola triloba
 Cola tsandensis
 Cola uloloma
 Cola umbratilis
 Cola urceolata
 Cola usambarensis
 Cola vandersmisseniana
 Cola welwitschii
 Cola verticillata

Bildgalleri

Källor

Tryckta källor

Externa länkar 

Malvaväxter
Ochrolechia mahluensis

Ochrolechia mahluensis är en lavart som beskrevs av Veli Johannes Paavo Bartholomeus Räsänen. Ochrolechia mahluensis ingår i släktet Ochrolechia, och familjen Ochrolechiaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
mahluensis
Varicellaria

Varicellaria är ett släkte av lavar som beskrevs av William Nylander. 

Varicellaria ingår i familjen Ochrolechiaceae, ordningen Pertusariales, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. Släktet innehåller bara arten Varicellaria rhodocarpa.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
Varicellaria
Varicellaria rhodocarpa

Varicellaria rhodocarpa är en lavart som först beskrevs av Gustav Wilhelm Körber, och fick sitt nu gällande namn av Theodor 'Thore' Magnus Fries. Varicellaria rhodocarpa ingår i släktet Varicellaria, och familjen Ochrolechiaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Externa länkar

Sporsäcksvampar
rhodocarpa
Protothelenella croceae

Protothelenella croceae är en lavart som först beskrevs av Francesco Baglietto och Antonio Carestia och som fick sitt nu gällande namn av Joseph Hafellner och Helmut Mayrhofer. 

Protothelenella croceae ingår i släktet Protothelenella och familjen Protothelenellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
croceae
Protothelenella petri

Protothelenella petri är en lavart som beskrevs av Helmut Mayrhofer och Josef Poelt. Protothelenella petri ingår i släktet Protothelenella, och familjen Protothelenellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
petri
Protothelenella polytrichi

Protothelenella polytrichi är en lavart som beskrevs av Peter Döbbeler och Helmut Mayrhofer. Protothelenella polytrichi ingår i släktet Protothelenella, och familjen Protothelenellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
polytrichi
Kolbatzannalerna

Kolbatzannalerna är det äldsta danska annalverket, och upplades i Lund under 1130-talet.

Det förvarade därefter en tid på skånska landsbygden och överfördes till klostret Kolbatz i Pommern. Kolbatzannalerna innehåller en mångd värdefulla uppgifter om Danmarks historia under 1130-40-talen men utgörs till största delen av utdrag ur en anglonormannisk världshistoria, som även varit av betydelse för nordisk annalistik.

Källor 
 

Krönikor
Protothelenella xylina

Protothelenella xylina är en lavart som beskrevs av Helmut Mayrhofer och Josef Poelt. Protothelenella xylina ingår i släktet Protothelenella, och familjen Protothelenellaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten otillräckligt studerad i Finland. Arten har ej påträffats i Sverige. Artens livsmiljö är naturskogar.

Källor

Sporsäcksvampar
xylina
Mycowinteria

Mycowinteria är ett släkte av lavar som beskrevs av Martha Allen Sherwood. Mycowinteria ingår i familjen Protothelenellaceae, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar. 

Kladogram enligt Dyntaxa:

Källor

Sporsäcksvampar
Mycowinteria
Mycowinteria alpina

Mycowinteria alpina är en lavart som beskrevs av Lennart Holm och Kerstin Holm. Mycowinteria alpina ingår i släktet Mycowinteria, och familjen Protothelenellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
alpina
Mycowinteria anodonta

Mycowinteria anodonta är en lavart som först beskrevs av William Nylander och  som fick sitt nu gällande namn av Martha Allen Sherwood och Jean R. Boise. 

Mycowinteria anodonta ingår i släktet Mycowinteria och familjen Protothelenellaceae. Arten är reproducerande i Sverige.

Källor

Sporsäcksvampar
anodonta