kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chans (film)

Chans är en svensk film från 1962 i regi av Gunnar Hellström. I huvudrollen som tonårsflickan Mari Andersson ses Lillevi Bergman.

Filmens förlaga är romanen Chans (1961) av Birgitta Stenberg som även skrev manus till filmen. Musiken komponerades av Torbjörn Iwan Lundquist och Bengt-Arne Wallin, fotograf var Martin Bodin och klippare Wic' Kjellin. Filmen spelades in i Stockholm och Skåne och hade premiär den 27 augusti 1962 på biograferna Spegeln och Focus i Stockholm.

Hellström hade tiden före filmen vistats i USA och där verkat som regissör. Chans var hans första svenska film sedan misslyckandet med 1957 års Synnöve Solbakken.

Handling 
Filmen handlar om 16-åriga Mari Andersson (Lillevi Bergman) som just har släppts ut från en ungdomsvårdsskola. Hon skickas till Skåne för att komma så långt som möjligt från Stockholm, där hon tidigare bodde. Hon vantrivs dock, rymmer och liftar sedan tillbaka till Stockholm. Hon söker upp sin kille Money (Hans Wigren) som dock stöter bort henne. Hon får veta att hon inte längre tillhör deras gäng och hon blir även misshandlad. Hon blir tagen av polis och tillbakaskickad till ungdomsvårdsskolan.

Om filmen 
Filmen har visats i SVT, bland annat i september 2018.

Rollista 

 Lillevi Bergman – Mari Andersson
 Gösta Ekman	– Stefan
 Bertil Anderberg – Natan
 Åke Fridell – onkeln
 Eivor Landström – Maris mor
 Sture Ericson – Maris far
 Åke Lagergren – diktaren
 Hans Wigren – Money
 Torsten Wahlund – Martin
 Jan Tiselius – Maraton
 Ingrid Luterkort – Maratons mor
 Betty Tuvén – övervakaren
 Gudrun Brost – mjölkbutiksägarinnan
 Nils Fritz – direktören
 Ove Tjernberg – Jacki Bananen
 Gunhild Ejebrant – Nibban
 Lennart Astelius – Metall
 Berth Söderlundh – Baronen
 Gunnar Hedberg – langaren
 Kurt Emke	– Karl, långtradarchaufför
 Erik Strandell – Herman, långtradarchaufför
 Kotti Chave – polis
 Marianne Karlbeck	– polis
 Sten Larsson – kriminalare
 Olga Appellöf – vaktfrun
 Emy Storm	– servitrisen
 Inga-Lill Åhström	– anstaltsbiträdet
 Christer Gynge – Jonte
 Lars Henriks – den tuffe
 Lennart Svensson – den rädde
 Per Jonsson – den finnige
 Anita Wall – flicka
 Catja Adolfson – flicka
 Gunnel Sporr – kund i mjölkbutiken
 Signe Enwall – rektorn
 Bengt Virdestam – boxaren
 Sten Mattsson – massören
 Gunnar Collin – chaufför
 Elsa Textorius – grannfrun

Mottagande 
Filmen fick ett blandat mottagande när den kom. Recensenten Nils Beyer kritiserade manuset och menade att Birgitta Stenberg inte var någon dramatiker: "Hon har varit alltför bunden av sin egen roman - och samtidigt är hon inte ett spår dramatiker. Hon kan varken skriva repliker eller bygga upp en spänning i konkreta, levande och övertygande situationer. Vi får en rad illustrationer till boken i stället för en film." Andra recensenter berömde filmens tekniska kvaliteter och Lillevi Bergmans rollprestation.

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2016.

Källor 

Svenskspråkiga filmer
Svenska filmer 1962
Svenska 1960-talsfilmer
Stockholm på film
Skåne på film
Svenska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av Gunnar Hellström
Södertörns domsagas tingslag

Södertörns domsagas tingslag var ett tingslag i Stockholms län som ingick i Södertörns domsaga.

Tingslaget bildades den 1 januari 1930 (enligt beslut den 12 april 1929) då Svartlösa och Öknebo tingslag och Sotholms tingslag sammanfördes. Tingslaget upphörde 1971 och överfördes då till Södertörns tingsrätt.

Den 1 januari 1959 utbröts landskommunerna Botkyrka och Huddinge ur Södertörns domsaga för att bilda Svartlösa domsaga och Svartlösa domsagas tingslag.

Tingslokalen flyttade efter bildandet från Södra stadshuset till Vattugatan med kansli på Vasagatan. 1942 flyttade man in i ett nyuppfört hus på Högbergsgatan 52.

Kommuner 
Tingslaget bestod den 1 januari 1952 av följande kommuner:

Botkyrka landskommun
Dalarö landskommun
Grödinge landskommun
Huddinge landskommun
Järna landskommun
Nacka stad
Nynäshamns stad
Salems landskommun
Saltsjöbadens köping
Sorunda landskommun
Turinge landskommun
Tyresö landskommun
Västerhaninge landskommun
Ösmo landskommun
Österhaninge landskommun
Östertälje landskommun

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nacka tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Huddinge tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Handens tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Stockholms län
Ramagundam

Ramagundam är en stad i delstaten Telangana i Indien, och tillhör distriktet Karimnagar. Folkmängden uppgick till 229 644 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 252 308 invånare.

Noter 

Orter i Telangana
Hornkorpar

Hornkorpar<ref name="SOF">Sveriges ornitologiska förening (2015) Officiella listan över svenska namn på världens fågelarter. Del 1: Icke-tättingarna  (Version 3, 16 augusti 2015), <www.sofnet.org  >, läst 2015-09-17</ref> (Bucorvidae) är en fågelfamilj med det enda släktet Bucorvus i ordningen Bucerotiformes, härfåglar och näshornsfåglar. Familjen omfattar bara två arter som lever i Afrika. Tidigare kallades familjen markhornkorpar.

 Systematik 
Släktet Bucorvus har tidigare placerats i familjen näshornsfåglar (Bucerotidae) och vissa gör det fortfarande. Numera har dock släktet oftast brutits ut och hänförs till den egna familjen Bucorvidae, som är systergrupp till Bucerotidae.Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. The eBird/Clements checklist of birds of the world.  Version 6.7, oktober 2012. Läst 2013 03 10.

Familjen omfattar bara släktet Bucorvus med två arter:
 Nordlig hornkorp (Bucorvus abyssinicus) som förekommer på stäpper och savanner söder om Sahara.
 Sydlig hornkorp (Bucorvus leadbeateri) som förekommer från Kenya till Angola och Sydafrika.

 Utseende och anatomi  
Hornkorparna har svart fjäderdräkt frånsett vita handpennor som bara syns i flykten, samt fjäderlösa röda eller blå hudpartier på huvudet. De har en lång och kraftig sabelformad näbb. Ytligt kan de påminna något om stora korpar. De har 15 halskotor, medan näshornsfåglarna har 14. Benen är längre, och de har en speciell sena mellan bäckenet och lårbenet.

Hanar väger 3,5 till 6,1 kg och honor 2,2 till 4,6 kg.

 Ekologi 
Till skillnad från sina släktingar näshornsfåglarna går och springer hornkorparna bra på marken. Hornkorparna lever på marken på stäpper och savanner med kort gräs. De kan springa med en hastighet av upp till 30 km/tim vilket är ungefär samma hastighet som när den flyger.

De lever territoriellt i revir på cirka 100 kvadratkilometer i grupper på upp till tio individer. Reviret hävdas genom dova läten. Endast ett dominant par fortplantar sig. De häckar i klippskrevor eller i ihåliga träd, helst apbrödträd (baobab). Den ruvande honan matas av hanen, men muras inte in vilket sker hos näshornsfåglarna. Honan kan lämna ruvningsplatsen och själv födosöka. Hornkorpar livnär sig huvudsakligen på stora insekter och små ryggradsdjur. Ibland förtär de ödlor, små däggdjur och fågelungar. Hornkorparna är värddjur för fågellöss av släktet Burvellus, som bara lever på dessa båda arter.

 Status och hot 
Hornkorparna är inte vanliga i sitt utbredningsområde, men räknas inte som hotade av IUCN.

 Referenser Delar av artikeln bygger på tyskspråkiga Wikipedias artikel Hornraben''

Externa länkar 

 Video

Fågelfamiljer
Hornkorpar
Jacob Bendixen

Jacob Bendixen, en litterär figur som är titelperson i den danske författaren Meïr Aron Goldschmidts roman En Jøde från 1845. (På svenska: En jude 1905). Genom figuren Bendixen beskrivs judeförföljelser i en dansk småstad och slitningen mellan judendom och kristendom.

Referenser

Danska litterära figurer
Indira Radić

Indira Radić (serbisk kyrilliska: Индира Радић), född 14 juni 1966 i Doboj, Bosnien och Hercegovina, är en bosnisk-serbiska turbofolk-sångerska.
 
Indira föddes i byn Dragalovci nära staden Doboj med sin pappa Živko och mamma Rosa. Hon fick sitt namn efter den indiska premiärministern Indira Gandhi.

Radić kontaktade skivbolaget Diskos och spelade in sitt första album Nagrada i kazna (Belöning och bestraffning) 1992 med bandet Južni Vetar. Efter att albumet släpptes flyttade hon till Belgrad med sina föräldrar för att bygga upp sin karriär. Hon spelade in två mer album med Južni Vetar, Zbog tebe (På grund av dig) (1993) och Ugasi me (Sätt mig ut) (1994). Senare spelade hon ett album inom PGP RTS vid namn Idi iz života moga (Försvinn ur mitt liv) (1995) och sen inom Zam med albumen Krug (Cirkel) (1996), Izdajnik (Förrädare) (1997) och sen till sist Voliš li me ti (Älskar du mig?) (1998) vilket senare förutsatte henne med många framgångsrika uppträdanden och turnéer.
 
År 2000, spelade hon in ett album inom Grand Production Milenijum (Millennium). Senare Gde ćemo večeras (Vart ska vi ikväll?) år 2001 och Pocrnela burma (Svärtad vigselring) år 2002, innan hennes övergång till pop-musik året efter.

Några av hennes största hits innan hennes övergång till pop är "Krug", "Osvetnica", "Kafana", "Voliš li me ti", "Lopov" (med Alen Islamović) och "Pocrnela Burma". 2003 hade hon en mängd hits från hennes album "Zmaj". Några av dem var "Moj živote da l' si živ", "Tetovaža", "Bio si mi drag" och låten med samma namn.

Diskografi 

 Nagrada i kazna (Belöning och bestraffning) (1992)
 Zbog tebe (På grund av dig) (1993)
 Ugasi me (Sätt mig ut) (1994)
 Idi iz života moga (Försvinn ur mitt liv) (1995)
 Krug (Cirkel)  (1996) 
 Izdajnik (Förrädare)  (1997) 
 Voliš li me ti (Älskar du mig?) (1998)
 Milenijum (Millennium) (2000) 
 Gde ćemo večeras (Vart ska vi ikväll?) (2001)
 Pocrnela burma (Svärtad vigselring) (2002)
 Zmaj (Drake) (2003)
 Ljubav kad prestane (När kärleken stoppar) (2005)
 Lepo se provedi (Ha så roligt) (2007)
 Heroji (Hjältar) (2008)
 Istok, sever, jug i zapad (Öster, nord, söder och väst) (2011)

Externa länkar

Födda 1966
Serbiska folksångare
Kvinnor
Levande personer
Personer från Doboj
Medal of Honor: Frontline

Medal of Honor: Frontline är en förstapersonsskjutare utvecklad av EA Los Angeles och utgiven av Electronic Arts. Spelet är det fjärde i spelserien Medal of Honor. Huvudpersonen i spelet är Lt. Jimmy Patterson. Spelet utspelar sig vid slaget om Normandie under andra världskriget.

År 2010 släpptes en remake av spelet till Playstation 3 via Playstation Network.

Vapen 
 Bazooka
 Browning Automatic Rifle
 Colt M1911
 Gewehr 43
 Mk 2 Grenade
 M1 Garand
 MP-40
 Panzerschreck
 Winchester M1897
 M1903 Springfield
 StG-44
 Stick Grenade
 Thompson
 Walther P38
 Webley and Scott .22 Ljuddämpad

Referenser

Externa länkar 

Datorspel 2002
Nintendo Gamecube-spel
Playstation 2-spel
Playstation 3-spel
Playstation Network-spel
Xbox-spel
Datorspel som utspelar sig i Frankrike
Datorspel som utspelar sig i Nederländerna
Datorspel som utspelar sig i Nazityskland
Datorspel utvecklade av Electronic Arts
Datorspel som utspelar sig under andra världskriget
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Landstigningen i Normandie
Norrga kvarn

Norrga kvarn är en numera nedlagd vattenkvarn vid Norrga i Grödinge socken, nuvarande Botkyrka kommun i Stockholms län. Den idag bevarade kvarnbyggnaden härrör från 1800-talets första hälft och var i drift fram till mitten av 1980-talet. Området betraktas av Stockholms läns museum som kulturhistoriskt värdefullt och ingår i Grödinges Riksintresse för kulturmiljövården.

Historik

1600-talets sågkvarnar

En kvarnverksamhet vid Norrga fanns redan under 1500-talet, möjligtvis ännu tidigare. Vid den tiden rörde det sig om en vattendriven såg som hämtade sin energi från Norrgaån, ett vattendrag som förbinder sjön Getaren med Kagghamraån. På 1600-talet utökades beståndet till tre kvarnar, vilka syns på en karta från 1636. En av dessa tre kvarnar ägdes av Norrga by medan den andra tillhörde kronan och den tredje riksrådet Johan Adler Salvius som fått stora delar av Grödinge socken i förläning.

Kvarnverksamheten gör Grödinge till centralort
Under 1700- och 1800-talen ägdes kvarntomten av Norrga Södergård. Hit kom traktens bönder att låta mala sin säd eller såga sitt virke. På en karta ”öfver Norrga In Ägor” från 1774 framgår två kvarnar, en sågkvarn och en mjölkvarn båda belägna väster om Norrgaån. 

På laga skifteskarta från 1854 återstår bara en kvarn. Enligt en beskrivning i brandförsäkringen var det en timrad mjölkvarn i ”gott stånd” uppförd år 1847. Byggnaden överensstämmer i allt väsentligt med dagens kvarnhus. 1878 uppfördes en ny mjölnarbostad. Till bebyggelsen hörde även båtsmanstorpet Ekenshov, samt en ekonomibyggnad som innehöll stall, ladugård, loge och vagnslider. Det fanns också magasin, smedja, visthusbod och flera andra bodar som numera är rivna.

Det var mjölkvarnen som bidrog till att Norrga under 1800-talet blev Grödinges centralort. När Rosenhill övertog centralortens roll i början på 1900-talet fortsatte kvarnverksamheten vid Norrga. Några decennier in på 1900-talet friköptes kvarnen av Norrgas Norrgård från Södergården. På 1930-talet påbyggdes kvarnens södra halva med en tvärställd överbyggnad i en våning, samtidigt installerades ett nytt kvarnverk. Under 1930- och 1950-talen var kvarnverksamheten intensiv och av ett tiotal kvarnar i trakten fanns bara den vid Norrga kvar.

Kvarnverksamheten avvecklas
Den siste mjölnaren som arbetade heltid vid Norrga kvarn hette Bror Ohlsson. Han fick tidvis arbeta dygnet runt för att hinna med alla uppdrag. Efter hans död på 1970-talet övertogs driften av brorsonen Kurt Ohlsson, som på grund av bristande efterfrågan lade ner verksamheten i mitten av 1980-talet. Kvarnbyggnaden med all interiör fick stå kvar orörd och nyttjas sedan dess som förråd. Anläggningens kvarndamm, kvarnrännor och dammluckor är intakta.

Bilder

Källor
Norrga kvarn Stockholms läns museum.

Externa länkar

Ej längre existerande svenska kvarnar
Byggnader och anläggningar i Botkyrka kommun
Grödinge socken
Norrga kvarn
Samuel Abraham Leijonhufvud

Samuel Abraham Leijonhufvud, född ? november 1785, död 27 november 1843 i Adolf Fredriks församling, Stockholm
, var en svensk friherre, ämbetsman och memoarförfattare.

Biografi 
Leijonhufvud avlade hovrättsexamen i Lund 1803, blev lagman i Ångermanlands och Västerbottens lagsaga 1813, hovrättsråd i hovrätten över Skåne och Blekinge 1821 och var president i Göta hovrätt 1826–1836. Han har efterlämnat "minnesanteckningar" vilka utgavs 1919 och har intresse genom sina omnämnanden av Esaias Tegnér, Leijonhufvuds informator och ungdomsvän.

Leijonhufvud är begravd på Adolf Fredriks kyrkogård i Stockholm.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1785
Hovrättspresidenter i Göta hovrätt
Svenska författare
Avlidna 1843
Män
Lagmän i Ångermanlands och Västerbottens lagsaga
Lagmän i Skånska lagsagan
Samuel Abraham
Gravsatta på Adolf Fredriks kyrkogård
Öknebo tingslag

Öknebo tingslag var ett tingslag i Stockholms län och i Södertörns domsaga. Tingsplats var Södertälje rådhus. 

Tingslaget bildades 1680 och uppgick 25 augusti 1916 i Svartlösa och Öknebo tingslag.

Ingående områden
Tingslaget omfattade Öknebo härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Huddinge tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Tingslag i Stockholms län
Conny Nyquist

Karl Constantin (Conny) Desiderius Nyquist, född 10 januari 1886 i Vänersborg, död 4 december 1967 i Stockholm, var en svensk arkitekt.

Nyquist avlade 1905 studentexamen vid Norra Real och studerade vid Kungliga tekniska högskolan i Stockholm 1906–1910. Därefter öppnade han i huvudstaden egen verksamhet, som han drev fram till 1915. Han medverkade bland annat i bygget av Stockholms rådhus. Tillsammans med Arvid Fuhre, som också varit kontrakterad av Stockholms Rådhusbyggnadsbyrå, flyttade han efter färdigställandet 1915 till Göteborg där de tillsammans öppnade egen verksamhet.

I Göteborg var han bland annat kontrakterad under ansvarige arkitekten Ernst Torulf med bygget av Centralposthuset som stod klart 1925.
Arkitektkontoret lades ner 1929, eftersom Fuhre blivit stadsarkitekt i Helsingborg. Samtidigt blev Nyquist tjänstgörande arkitekt utom stat vid Byggnadsstyrelsen. Han var 1929–1936 tillförordnad länsarkitekt i Värmland och Örebro län. Från 1936 och fram till 1952 var han länsarkitekt i Värmlands län.

Verk i urval
Förstaprisbelönat förslag till nybyggnader vid Chalmers Tekniska Institut, motto ”Origo”, tillsammans med arkitekterna Hugo Jahnke, Arvid Fuhre och Karl Samuelsson (1920–1921).
Göteborgs handelsbank, Södra Hamngatan 19-21 (Kommerserådet 23). Till- och ombyggnad av bankbyggnad, tillsammans med Arvid Fuhre (ca 1921).
”Chalmers Tekniska Institut” (Talltitan 5). Nybyggnader för kemiska och fysiska institutionerna, tillsammans med Hugo Jahnke, Arvid Fuhre och Karl Samuelsson (ca 1926).
Transformatorstationen på Johanneberg, Göteborg 1925
Karlstad sparbank, Karlstad 1934, tillbyggnad Västra Kyrkogatan.
Lantmäterikontor i Klara, Karlstad
Om och tillbyggnad av Gamla skolan (senare Södra skolan), Karlstad (1931–1932) (Efter bearbetning av Carl Crispins förslag)
Tingshus i Årjäng (1936)
Tingshus i Sunne (1939) 
Restaureringar av bland annat Eds kyrka och Biskopsgården, Karlstad.
Flera stadsplaner

Bilder

Källor 

Vem är det? 1957
SvD: Dödsnotis (1967-12-08)

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Länsarkitekter i Värmlands län
Länsarkitekter i Örebro län
Personer från Vänersborg
Alumner från Arkitekturskolan KTH
Män
Födda 1886
Avlidna 1967
Svartlösa och Öknebo tingslag

Svartlösa och Öknebo tingslag var ett tingslag i Stockholms län och Södertörns domsaga. Tingslaget bildandet den 25 augusti 1916 (enligt beslut den 29 februari 1916) genom samgående av Svartlösa tingslag och Öknebo tingslag. Tingslaget avskaffades den 1 januari 1930 (enligt beslut den 12 april 1929) när det slogs ihop med Sotholms tingslag för att bilda Södertörns domsagas tingslag. Tingsplats vas Södra stadshuset i Stockholm

Ingående områden
Tingslaget bestod av Svartlösa härad och Öknebo härad.

Källor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nacka tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Tingslag i Stockholms län
Lidköpings FK

Lidköpings FK är en fotbollsklubb ifrån Lidköping, Västergötland och Västra Götaland. Klubben såg sitt ljus i slutet av 2011, men grundades 2012. Klubben bedriver både herr- och damverksamhet. Laget spelar sina hemmamatcher på Framnäs IP. Klubben är en av Västergötlands största med 820 aktiva fotbollsspelare och 140 ledare.

Historia 
Klubben grundades 2012, då Lidköpings två största föreningar, IF Heimer och Lidköpings IF slogs samman. Då IF Heimer spelade i division 3 och var högsta representationslaget, tog Lidköpings FK dess plats. Lidköpings IF:s plats i division 4 tog sedermera akademilaget, Lidköpings FK Akademi. Mellan säsongerna 2012-2014 hade man Gytis Gelgota som tränare men sedan gick man över till Patrik Gustavsson som har varit tränare för laget sedan dess. År 2016 gick Daniel Nordmark från Örebro SK till laget och gick in som spelande sportschef.

Säsonger 

Lidköpings FK:s herrar spelar 2023 i Division 2 Norra Götaland.

Lidköpings FK:s damer spelar 2023 i Elitettan.

Spelare

Spelartrupp Herr 2023

Samarbetsklubbar
  Råda BK

Referenser 

Sport i Lidköping
Sportklubbar i Lidköpings kommun
Sportklubbar bildade 2012
Södertörns domsaga

Södertörns domsaga var en domsaga i Stockholms län som bildades genom utbrytning ur Danderyds, Sollentuna, Sotholms, Svartlösa, Öknebo, Seminghundra och Vallentuna häraders domsaga (sedan 1870 kallad Södra Roslags domsaga) enligt beslut den 22 juni 1689. Enligt beslutet kallades domsagan Södertörns distrikt, en benämning som sedermera försvann.

Den 1 januari 1959 utbröts landskommunerna Botkyrka och Huddinge ur Södertörns domsaga för att bilda Svartlösa domsaga.

Domsagan låg under Svea hovrätt under hela dess existens.

Tingslag 
Antalet tingslag utgjorde först tre, motsvarande häraderna med samma namn. Från den 25 augusti 1916 (enligt beslut den 29 februari 1916) utgjorde antalet tingslag två, då Svartlösa tingslag och Öknebo tingslag slogs ihop för att bilda Svartlösa och Öknebo tingslag. Den 1 januari 1930 (enligt beslut den 12 april 1929) slogs de två kvarvarande tingslagen ihop för att bilda Södertörns domsagas tingslag.

Från 1689 
Sotholms tingslag
Svartlösa tingslag
Öknebo tingslag

Från 1916 
Sotholms tingslag
Svartlösa och Öknebo tingslag

Från 1930 
Södertörns domsagas tingslag

Häradshövdingar

Källor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om  domsagor, tingslag och tingsrätter
Svenskt biografiskt lexikon: Johan Celsius, art av O. Wieselgren.
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Nacka tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Huddinge tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Handens tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Noter

Historiska domsagor i Stockholms län
Andros Townsend

Andros Darryl Townsend, född 16 juli 1991, är en engelsk fotbollsspelare som spelar som yttermittfältare för Luton Town i Premier League. Han har representerat Englands U16, U17, U19, U21 samt A-landslag.

Klubbkarriär
Townsend placerades utanför Tottenhams trupp den 4 november 2015 efter en dispyt med klubbens fystränare. Efter att ha bett om ursäkt tillät Mauricio Pochettino Townsend att återvända till truppen den 17 november och menade att frågan var utagerad. Han gjorde dock inget framträdande för Tottenhams representationslag efter händelsen och var en oanvänd avbytare tre gånger, sista gången den 10 december. Efter att inte ha startat i någon ligamatch under säsongen kom Tottenham den 26 januari 2016 överens med Newcastle United om en övergångssumma för Townsend, enligt uppgift 12 miljoner pund.

Den 20 juli 2021 flyttade Townsend från Crystal Palace till Everton efter hans kontrakt gått ut. Han skrev på ett tvåårskontrakt med klubben.

Landslagskarriär
Den 27 augusti 2013 blev Townsend inkallad till Englands A-landslags trupp för VM-kvalmatcherna mot Moldavien och Ukraina.

Referenser

Noter

Engelska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Tottenham Hotspur FC
Spelare i Yeovil Town FC
Spelare i Leyton Orient FC
Spelare i Milton Keynes Dons FC
Spelare i Ipswich Town FC
Spelare i Watford FC
Spelare i Millwall FC
Spelare i Leeds United FC
Spelare i Birmingham City FC
Spelare i Queens Park Rangers FC
Spelare i Newcastle United FC
Spelare i Crystal Palace FC
Spelare i Everton FC
Spelare i English Football League
Spelare i Premier League
Födda 1991
Levande personer
Män
Personer från London
Ferdinand Tadra

Ferdinand Tadra, född 19 januari 1844 i Jindřichův Hradec, död 19 mars 1910 i Prag, var en tjeckisk historiker och arkivarie.

Tadra tjänstgjorde i en rad österrikiska arkiv och utgav en mängd historiska skrifter, varibland märks Beiträge zur Geschichte des Feldzugs Bethlen Gabors gegen Ferdinand 1623 (1877), Zur Kaiserwahl 1619 (1878) och Briefe Albrechts von Waldstein an Karl von Harrach 1625–27 (1879).

Källor

Tjeckiska historiker
Tjeckiska arkivarier
Personer från Jindřichův Hradec
Födda 1844
Avlidna 1910
Män
Ugglan