kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hyomys goliath

Hyomys goliath är en däggdjursart som först beskrevs av Milne-Edwards 1900.  Hyomys goliath ingår i släktet Hyomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. 

Artepitet i det vetenskapliga namnet syftar på jätten Goljat. Även gnagaren är påfallande stor.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 36,0 till 39,0 cm, en svanslängd av 30,0 till 38,1 cm och en vikt av 750 till 985 g en stor gnagare och lite större än den andra arten i samma släkte (Hyomys dammermani). Bakfötterna är cirka 6,4 cm långa och öronen är 1,8 till 2,0 cm stora. I den gråbruna pälsen på ovansidan är några längre vita täckhår inblandade. En tydlig gräns mot den ljusbruna till vita undersidan saknas. På svansen förekommer fjäll och några korta hår. Svansens främre halva är svart och den bakre halvan har en gulvit färg. Kännetecknande är en fläck med vita hår som bildar en tofs bakom varje öra. Antalet spenar hos honor är två par.

En form utan vit fläck bakom öronen och med mer långsträckta fjäll på svansen listas ibland som underart, H. g. strobilurus.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i bergstrakter på östra Nya Guinea. Utbredningsområdet ligger 1400 till 2800 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar, av trädgårdar och av områden som har vuxit igen efter att skogen röjdes.

Ekologi 
Individerna gräver underjordiska bon. De är aktiva på natten och äter unga skott av bambu samt av palmer som kompletteras med frukter och växtdelar av släktet Pandanus. Per kull föds en unge. Boet kan även vara ett gömställe mellan trädens rötter.

Bevarandestatus 
Denna gnagare jagas för köttets skull med hjälp av hundar. Andra hot mot beståndet är inte kända. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
goliath
Däggdjur i australiska regionen
Hyomys dammermani

Hyomys dammermani är en däggdjursart som beskrevs av Stein 1933. Hyomys dammermani ingår i släktet Hyomys och familjen råttdjur. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar den nederländska biologen Karel Willem Dammerman.

Utseende 
Arten är med en kroppslängd (huvud och bål) av 29,5 till 32,5 cm, en svanslängd av 24,5 till 31,8 cm och en vikt av 800 till 985 g en stor gnagare. Den har 5,3 till 5,7 cm långa bakfötter och 2,5 till 2,8 cm stora öron. Hyomys dammermani är lite mindre än Hyomys goliath. I den bruna pälsen på ovansidan är flera gråa täckhår inblandade. De senare har ett vitt band kort före hårspetsen. En tydlig gräns mot den smutsig vita undersidan saknas. Huvudet kännetecknas av en smal vit ring kring varje öga samt av vita öron som är korta och avrundade. Tydliga tofsar av vita hår kring öronen saknas vad som skiljer arten från Hyomys goliath. De långa samt breda händer och fötter är utrustade med långa klor. På svansen förekommer främst fjäll och vid varje fjällskiva bildas tre korta hår. Svansen har en mörkbrun främre halva och en smutsig vit bakre halva. Antalet spenar hos honor är två par.

Utbredning 
Denna gnagare förekommer i bergstrakter på västra och centrala Nya Guinea. Utbredningsområdet ligger 1400 till 2800 meter över havet. Habitatet utgörs av fuktiga skogar och av trädgårdar.

Populationen som lever i Arfakbergen på Fågelhuvudhalvön som än så länge räknas till Hyomys dammermani kan vara ytterligare en art i samma släkte som saknar vetenskaplig beskrivning.

Ekologi 
Individerna gräver underjordiska bon. En upphittad hona var dräktig med en unge.

Hyomys dammermani är nattaktiv och den vistas på marken. Som föda registrerades unga skott av gräs och i odlingsområden sötpotatis. Troligen äter arten även andra växter.

Bevarandestatus 
Denna gnagare jagas för köttets skull. Det är oklart om skogsavverkningar påverkar beståndet. Även för populationens storlek saknas data. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
dammermani
Däggdjur i australiska regionen
Kadarsanomys sodyi

Kadarsanomys sodyi är en däggdjursart som först beskrevs av Bartels 1937.  Kadarsanomys sodyi är ensam i släktet Kadarsanomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och listas därför i Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Artepitetet i det vetenskapliga namnet hedrar zoologen Henri Jacob Victor Sody.

Denna gnagare förekommer bara i en cirka 1000 meter hög bergstrakt på västra Java. Arten upptäcktes i en skog med bambu som undervegetation.

Kadarsanomys sodyi blir 18 till 21 cm lång (huvud och bål) och har en 26 till 31 cm lång svans. Pälsen har på huvudet och ryggen en mörkbrun färg. Kroppens sidor och kinderna är blekare till gråbrun och buken är vitaktig. Den hårlösa bruna svansen är täckt av fjäll. Arten har breda fram- och bakfötter. Den liknar främst arten Lenothrix canus men har kortare öron, annan färgsättning och en avvikande skalle.

Individerna gnager hål i bambustjälkar och bygger där bon av blad. En upphittad hona hade fyra ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
sodyi
Däggdjur i orientaliska regionen
Komodomys rintjanus

Komodomys rintjanus är en däggdjursart som först beskrevs av Henri Jacob Victor Sody 1941.  Komodomys rintjanus är ensam i släktet Komodomys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade.

Arten är nära släkt med vanliga råttor (Rattus) och räknas av Wilson & Reeder (2005) till Rattus-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Detta råttdjur förekommer på de indonesiska öarna Rintja, Padar, Lomblen och Pantar. Trots namnet är det osäkert om arten lever på Komodo. Beståndet på Flores är utdött sedan cirka 3000 år. Individer hittades främst i klippiga områden som är täckta av buskar. Arten vistas även i galleriskogar och i människans trädgårdar.

Komodomys rintjanus når en kroppslängd (huvud och bål) av 12,5 till 20 cm och en svanslängd av 11 till 16 cm. Den grova pälsen med taggiga hår är främst sandfärgade. Några kroppsdelar är mera mörkbrun eller grå och fötterna har en vit färg. På svansen finns fjäll och silvergråa hår. Vid tårna har arten långa naglar. Antalet spenar hos honor är tio.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
rintjanus
Däggdjur i orientaliska regionen
Lamottemys okuensis

Lamottemys okuensis är en råtta som beskrevs av Francis Petter 1986. Lamottemys okuensis är ensam i släktet Lamottemys som ingår i familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som starkt hotad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Arten är nära släkt med andra råttdjur från Afrika och listas av Wilson & Reeder (2005) i Oenomys-gruppen inom underfamiljen Murinae.

Denna gnagare lever endemisk i en liten region i västra Kamerun kring berget Oku mellan 2100 och 2900 meter över havet. Fram till 2008 hittades bara fyra individer. Området är täckt av regnskog.

De kända individerna var 11 till 14 cm långa (huvud och bål), hade en nästan lika lång svans och vägde mellan 43 och 69 g. Pälsen har på ovansidan en brun färg och undersidan är ljusare. Svansen är bara glest täckt med hår och bär dessutom fjäll. Lillfingret har en nagel och de andra tårna klor. I de övre framtänderna finns en ränna. Den mjuka pälsen på ovansidan saknar en mörk längsgående strimma på ryggens topp. De flesta håren på ovansidan är gråa nära roten, gulbruna i mitten och svarta vid spetsen. Dessutom är några helt svarta hår inblandade. Det förekommer ingen tydlig gräns mellan ovansidans päls och den grågula undersidan. De mörka öronen bär några fina bruna eller svarta hår.

En upphittad hona var dräktig med en unge. På grund av djurets anatomi antas att det främst vistas på marken och att det har växter som föda. Inget mer är känt angående levnadssättet.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
okuensis
Däggdjur i etiopiska regionen
Leggadina

Leggadina är ett släkte av gnagare som ingår i familjen råttdjur.

Dessa råttdjur når en kroppslängd (huvud och bål) av 60 till 100 mm och en svanslängd av 40 till 69 mm. De väger mellan 15 och 25 g. Den mera styva pälsen har på ovansidan en gulbrun till brun färg och undersidan är vitaktig. Arterna har korta breda öron.

Medlemmarna av släktet förekommer i Australien. De vistas i torra gräsmarker och buskskogar. Födan utgörs av gröna växtdelar och frön. Vätskebehovet täcks längre tider endast med födan. Individerna är aktiva på natten och vilar i självgrävda bon som består av två tunnlar och en större kammare. Boet ligger cirka 15 cm under markytan och fodras med gräs. Parningen sker efter den australiska vintern. Dräktigheten varar cirka 30 dagar och sedan föds två till fyra ungar.

IUCN listar båda arter som livskraftig (LC).

Kladogram enligt Catalogue of Life och Wilson & Reeder (2005):

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
Leggadina
Leggadina forresti

Leggadina forresti är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1906.  Leggadina forresti ingår i släktet Leggadina och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i centrala Australien. Den lever i halvöknar, i stäpper och i torra buskskogar. Ibland besöks områden med några träd. Individerna är aktiva på natten. Fortplantningen sker bara efter regn. Per kull föds tre eller fyra ungar.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
forresti
Däggdjur i australiska regionen
Leggadina lakedownensis

Leggadina lakedownensis är en däggdjursart som beskrevs av Watts 1976. Leggadina lakedownensis ingår i släktet Leggadina och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer med två större och en mindre population i norra Australien. Individer som lever på mindre australiska öar är troligen införd av människan. Habitatet utgörs av savanner med några trädgrupper, andra gräsmarker och av buskskogar. Individerna är aktiva på natten. Per år förekommer vanligen två kullar. Dräktigheten varar cirka 30 dagar och sedan föds upp till fyra ungar. Leggadina lakedownensis skiljer sig genom avvikande detaljer i anatomin och genetiken från den andra arten i samma släkte.

Källor

Externa länkar 

Råttdjur
lakedownensis
Däggdjur i australiska regionen
Lemniscomys barbarus

Lemniscomys barbarus är en däggdjursart som först beskrevs av Carl von Linné 1766.  Lemniscomys barbarus ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Det svenska trivialnamnet strimmig mus används för arten.

Denna gnagare förekommer i norra Afrika i Marocko, Algeriet och Tunisien. Arten vistas i låglandet och på högplatå upp till 1000 meter över havet. Habitatet utgörs av buskskogar (ibland med arter av ensläktet), av gräsmarker, av savanner, av klippiga områden med lite växtlighet och av jordbruksmark. Individerna är aktiva på dagen.

Lemniscomys barbarus är med en kroppslängd (huvud och bål) av 8 till 12 cm, en svanslängd av 10 till 15 cm och en vikt mellan 22 och 48 g minst i släktet gräsmöss. Pälsen har på ovansidan flera mörkbrun och ljusbruna längsgående strimmor med en mörk strimma på ryggens topp. De ljusa strimmorna är oftast smalare än de mörka. Strimmorna fortsätter ibland på huvudet som kännetecknas av stora öron med hårbeklädd baksida. Undersidan är täckt av vitaktig päls. Förutom könsorganen finns inga yttre skillnader mellan honor och hanar.

Denna gnagare bygger bon genom att väva gräs ihop. I boet vistas den antingen ensam, i par eller i en liten familjegrupp. Arten skapar stigar mellan boet och platsen där den letar efter föda. Den äter främst gräs samt andra växtdelar som blad, rötter, rotfrukter, frön och frukter. Ibland ingår insekter i födan. Fortplantningen sker under våren och sommaren. Honan är cirka 21 dagar dräktig och sedan föds i genomsnitt 5,5 ungar. Ungarnas utveckling är antagligen lika som hos andra gräsmöss. De flesta individer lever bara upp till 6 månader i naturen. Några exemplar i fångenskap levde 3 eller 4,5 år.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
barbarus
Däggdjur i palearktiska regionen
Lemniscomys bellieri

Lemniscomys bellieri är en däggdjursart som beskrevs av Van der Straeten 1975. Lemniscomys bellieri ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Artepitet i det vetenskapliga namnet hedrar den franska djursamlaren Louis Bellier som hittade typexemplaret.

Denna gnagare förekommer i västra Afrika i Elfenbenskusten och i angränsande regioner av Ghana, Burkina Faso, Mali och kanske Guinea. Habitatet utgörs av torra savanner.

Arten blir 9,1 till 12,7 cm lång (huvud och bål), har en 9,4 till 13,4 cm lång svans och väger 26 till 46 g. Bakfötterna är cirka 2,5 cm långa och öronen är ungefär 1,5 cm stora. Pälsen har en gulbrun till gråbrun grundfärg och på ryggens topp förekommer en längsgående svart strimma. Dessutom bildar ljusa punkter åtta längsgående rader på varje sida. Vid de nedre raderna ligger punkterna tät intill varandra, liksom en oavbruten linje. Undersidan är täckt av vit päls. Även svansen är uppdelad i en mörkbrun ovansida och en vitaktig undersida. Honor har två par spenar vid bröstet och två par vid ljumsken.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
bellieri
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys griselda

Lemniscomys griselda är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1904.  Lemniscomys griselda ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Denna gnagare förekommer i Angola och i angränsande regioner av Zambia och Kongo-Kinshasa. Habitatet utgörs av savanner med några träd och buskar.

En individ var 12,1 cm lång (huvud och bål) och hade en 13,5 cm lång svans. Bakfötterna var 2,8 cm långa och öronen var 1,4 cm stora. Djuret har i motsats till flera andra släktmedlemmar bara en längsgående svartbrun strimma på ryggens topp. Andra delar av bålens ovansida är täckta av ganska styv gråbrun päls. På undersidan förekommer vit päls. Ansiktet kännetecknas av en gul region vid munnen samt av gula ögonringar. Svansen är täckt av några korta hår. Hos Lemniscomys griselda är tummen och lillfingret rudimentära.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
griselda
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys hoogstraali

Lemniscomys hoogstraali är en däggdjursart som beskrevs av Fritz Dieterlen 1991. Lemniscomys hoogstraali ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Ett exemplar hade en kroppslängd (huvud och bål) av 12,7 cm och en svanslängd av 12,8 cm. Bakfötterna var 2,8 cm långa och öronen var 1,6 cm stora. Viktuppgifter saknas. På ovansidan har pälsen en mörk brunaktig grundfärg och på ryggens topp förekommer en längsgående svart strimma. Parallell med strimman går på varje sida fem hela vita linjer och mellan linjerna finns rader av små vita punkter. Ibland är punkterna sammanlänkade med varandra. Undersidan är vit med en tydlig gräns mot ovansidan. Däremot är kanten inte gul eller kanelfärgad. Även svansen är uppdelad i en svart ovansida och en ljusare undersida. Svansen är täckt av korta styva hår.

Denna gnagare är bara känd från en liten region i norra Sydsudan vid Vita Nilen. Arten hittades i en fuktig savann.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
hoogstraali
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys linulus

Lemniscomys linulus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1910.  Lemniscomys linulus ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 9,3 till 12,6 cm, en svanslängd av upp till 13,5 cm och en vikt av 23 till 33 g. Bakfötterna är 2,3 till 2,8 cm långa och öronen är 1,4 till 1,8 cm stora. På ovansidan har pälsen är ljusbrun till grå grundfärg och det finns en längsgående mörk strimma på ryggens topp. Ljusa punkter bilder flera parallella linjer till strimman men de kan vara otydliga. En ljusbrun kant finns vid gränsen mot den vita undersidan. Även svansen är uppdelad i en mörk ockra ovansida och en ljusbrun undersida. Honor har två par spenar vid bröstet och två par vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i västra Afrika i Senegal, Guinea, Mali, Elfenbenskusten och Burkina Faso. Arten lever i kulliga områden mellan 500 och 700 meter över havet. Habitatet utgörs av torra savanner.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
linulus
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys macculus

Lemniscomys macculus är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas och Wroughton 1910.  Lemniscomys macculus ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 8,0 till 11,8 cm, en svanslängd av 7,0 till 15,0 cm och en vikt av 28 till 35 g (vikten endast från tre exemplar). Bakfötterna är 2,0 till 2,5 cm långa och öronen är 1,0 till 2,0 cm stora. Djuret har en mörk längsgående linje på ryggens topp som ibland är otydlig på grund av att pälsen har en mörkbrun grundfärg. Dessutom förekommer 6 till 8 (oftast 7) ljusa linjer som ibland är uppdelade i fläckar nära bålens topp. Undersidan är täckt av vit päls. Svansen är uppdelad i en svartbrun ovansida och en ljusare undersida. Honor har två par spenar vid bröstet och två par vid ljumsken.

Denna gnagare förekommer i östra Afrika från Etiopien i norra till Rwanda i syd och från östra Kongo-Kinshasa i väst till västra Kenya i öst. Arten lever i kulliga områden och i låga bergstrakter mellan 500 och 1300 meter över havet. Habitatet utgörs av savanner och andra gräsmarker. Lemniscomys macculus besöker även klippiga områden med små gräsytor.

Individerna är ofta nattaktiva och de går främst på dagen. Boet byggs i underjordiska hålor eller bland växtligheten. Ibland delas gömstället med paddan Amietophrynus regularis. Arten äter antagligen delar av gräs. Honor föder 5 till 7 ungar per kull.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
macculus
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys mittendorfi

Lemniscomys mittendorfi är en däggdjursart som beskrevs av Martin Eisentraut 1968. Lemniscomys mittendorfi ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som sårbar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Kroppslängden (huvud och bål) är 85 till 98 mm, svanslängden 75 till 85 mm och vikten varierar mellan 22 och 34 g. Pälsen har på ovansidan en mörkbrun grundfärg samt en svart längsgående strimma på ryggens mitt. Dessutom finns på varje kroppssida åtta ljusa linjer som bildas av ljusa fläckar. Hos de nedre 5 linjerna är det svårt att urskilja de enskilda fläckarna. Pälsen på undersidan är ljus gulbrun på bröstet och annars ljusgrå. Det finns ljusbruna ringar kring ögonen. Den långa svansen är täckt med korta hår och svartaktig på toppen samt ljusbrun till vit på undersidan.

Denna gnagare förekommer i en mindre region vid Mount Oku i västra Kamerun. Arten lever i en bergstrakt mellan 2100 och 2300 meter över havet. Habitatet utgörs av bergsängar.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
mittendorfi
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys rosalia

Lemniscomys rosalia är en däggdjursart som först beskrevs av Thomas 1904.  Lemniscomys rosalia ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd av 24 till 30 cm, inklusive en 12,5 till 16,5 cm lång svans och vikten är 51 till 74 g. Kännetecknande är en mörk längsgående strimma över huvudet och ryggen fram till svansroten. Annars är ovansidans päls i torra regioner ljus rödbrun och i fuktiga områden rödorange. Bålens och svansens undersida är vita, ibland med röd skugga.

Denna gnagare förekommer i östra och södra Afrika, från södra Kenya till norra Namibia, centrala Botswana och östra Sydafrika. Arten lever i låglandet och i låga bergstrakter upp till 1200 meter över havet. Habitatet utgörs framförallt av savanner och andra gräsmarker. Lemniscomys rosalia lever även på jordbruksmark.

Individerna kan leva ensamma, i par eller i mindre flockar. De är aktiva på dagen och äter främst frön. Honor har efter 24 till 33 dagar dräktighet en kull med vanligen fyra ungar (ibland fem). Ungarna börjar efter cirka två veckor äta fast föda och efter ungefär 20 dagar slutar honan med digivning.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
rosalia
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys roseveari

Lemniscomys roseveari är en däggdjursart som beskrevs av Van der Straeten 1980. Lemniscomys roseveari ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Arten når en kroppslängd (huvud och bål) av 113 till 137 mm och en svanslängd av 123 till 153 mm. Den har 26 till 30 mm långa bakfötter och 13 till 19 mm stora öron. Grundfärgen på ovansidan är brun med grå skugga nära huvudet och gul skugga på stjärten. Det finns en tydlig längsgående svart strimma från huvudets topp längs ryggens mitt. Dessutom har Lemniscomys roseveari ljusa punkter på varje kroppssida. Den vita pälsen på undersidan är avgränsad med en ljusbrun linje från ovansidans päls. Arten har gulbruna till ockra öron och extremiteter. Svansen är likaså uppdelad i en mörk ovansida och en vitaktig undersida.

Denna gnagare är bara känd från två mindre områden i norra och nordvästra Zambia. Habitatet utgörs av täta skogar.

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
roseveari
Däggdjur i etiopiska regionen
Lemniscomys striatus

Lemniscomys striatus är en däggdjursart som först beskrevs av Carl von Linné 1758.  Lemniscomys striatus ingår i släktet gräsmöss, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Det svenska trivialnamnet randfläckad gräsmus används för arten.

Utseende 
Arten har en mörkbrun till brun grundfärg på ovansidan. Hos några individer är grundfärgen nära stjärten mera rödaktig eller kanelbrun. På denna grundfärg förekommer en svart längsgående strimma på ryggens mitt samt på varje kroppssida fyra ljusa linjer som bildas av gulaktiga fläckar. Linjernas form varierar mellan olika exemplar och de kan vara otydliga. Det finns en tydlig gräns mot den vita undersidan. Kring ögonen kan det finnas en rödaktig ring. De 15 till 17mm långa öronen är avrundade och täckta av kort rödbrun päls. På svansen finns glest fördelade hår och den mörk på toppen samt ljus på undersidan. Lemniscomys striatus blir 107 till 123 mm lång (huvud och bål), har en 133 till 152 mm lång svans och väger 31 till 48 g.

Utbredning och habitat 
Denna gnagare förekommer i Afrika från Guinea-Bissau i väst till Etiopien och Kenya i öst samt söderut till norra Angola och norra Zambia. Arten saknas däremot i Kongobäckenet. Lemniscomys striatus lever i låglandet och i bergstrakter upp till 1700 meter över havet. Den vistas i mera öppna landskap som öppna skogar, savanner och andra gräsmarker samt odlade områden.

Ekologi 
Individerna lever vanligen ensam eller i par. De äter under den torra perioden främst växtdelar som gräs, frön, frukter och ibland blad. Under regntiden samt under fortplantningstiden blir insekter en betydande del av födan.

Ungdjur föds vanligen i samband med regnfall. Per kull föds 2 till 8 ungar som redan är täckta av några hår. Det strimmiga utseende som är tydligast hos vuxna exemplar kan redan igenkännas. Arten lever sällan längre än ett år.

Arten har många olika naturliga fiender som manguster, rovfåglar och ormar.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Gräsmöss
striatus
Däggdjur i etiopiska regionen